cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/sb3zsi
title: AK4802 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-Kulju, Reino,s. 25.4.1898 Kuortaneella, kouluneuvos, asuu Seinäjoella 01 Perheen suuruus. 02 Lasten leikit: kepinnakkoosilla olo, kahdenkatoavaasilla olo. 03 Sokkosilla olo. 04 Kaurojen syönti, aikuisten leikki. 05 Vasarapalloosilla olo, leikki. 06 Joulukirkkoon meno. 07 Joulukirkon kynttilät. 08 Leikkiminen ja laulaminen kotona. 09 Uskonnollisuus kotona. 10 Äidillä tapana esittää papin saarna kotona kirkosta tultuaan. 11 Kertojan äidin suku körttiläistä, Ylistaron Untamalasta. 12 Kertojan isoisä kiertokoulunopettaja, suntio Iisak Ojala. 13 Kertojan äidin syntymä Lehtimäen pappilan väentuvassa, isän pojaksi luuleman lapsen kastaminen Iisak Oskariksi ja nimen korjaaminen jälkeenpäin Eveliinaksi. 14 Kertojan äiti poliittisissa väittelyissä. 15 Asessori Listan meno "Eveliinan hameenhelmoissa" eduskuntaan. 16 Kertojan vanhempien keskinäinen sopu ja taloudellinen tasa-arvoisuus. 17 Emäntäpiika ja kertojan sisaret talouden hoitajina äidin ollessa poissa. 18 Äidin kertojalle tuliaisiksi tuomat kirjat. 19 Kertojan käynti isän kanssa Helsingissä v. 1908 tai -09, tutustuminen kansanedustajiin ja käynti Säätytalolla. 20 Sanomalehdet: Suometar, Vaasa. 21 Kyläkirjaston Kuvalehti. 22 Kertojan mieleen jäänyt kohta nuorisoseuran esittämästä näytelmästä, outo sana "hiiva". 23 Jästin oston unohtaminen kauppamatkalla, eräs tapaus. 24 Kertojan äidin suhtautuminen nuorisoseuraan. 25 Suhtautuminen korttipeliin; mynttääminen, rahapeli. 26 Kertojan äiti Kotikasvatusyhdistyksen puhujana raittiuden ja kotikasvatuksen puolesta; kirjojen myynti. 27 Kertojan äidin suhtautuminen johanssonilaiseen raamatulliseen suuntaan eli beckiläisiin. 28 Seurojen pito Ala-Kuljussa, papit puhujina; Iisak Ojala hengellisenä puhujana. 29 Hjalmar Svanberg, Kuortaneen pappi v. 1900-1912. 30 Kansanaho, Kuortaneen pappi v. 1912-1920, myöhemmin Alavudella. 31 Hengellinen kuoro, sen perustaja rouva Svanberg.
DOI: 10.58167/ilbldh
title: AK4425 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kujala, Johannes (Janne),s. 12.3.1903 01 Kertoja ei halua muistella erään vangin karkaamista. 02 Tukinajoporukka Jeesiössä kertojan ollessa 17-vuotias: Väli-Jeesiön veljekset Mikko ja Anselmi, vanhoja metsämiehiä. 03 Hevosten ruokinta ennen vanhaan. 04 Jeesiön veljesten hevosen ruokana suolavesi ja luhtaheinä. 05 Veljesten hevosen sairastuminen tukinajossa ja sen tuominen kämpälle jossa kertoja hakkuumiehenä. 06 Jyväkahvin juominen kämpällä varattomuuden vuoksi. 07 Hevosen toteaminen "letteentyneeksi" kun se ei suostunut syömään. 08 Yritys parantaa hevonen rieskaleivällä, johon laskettu hevosen korvasta verta. 09 Hevosen toipuminen nälkiintymisen jälkeen. 10 Kertojan kodin lähellä asunut noita, Pekkalan Pekka eli Pikku-Pekka. 11 Kertojan muistama tapaus Pekkalasta: käärmeen noituminen pois karjaladon alta. 12 Arkunavainten katoaminen ja niiden löytyminen Pekan ilmoituksen avulla. 13 Janne Takalon karhunpesän myynti ruotsalaisille, petos kaupassa. 14 Takalo käräjille karhunpesäkaupasta, sai pitää rahansa. 15 Janne Takalon metsänmyynti, kirjaimellisesti kantokauppa. 16 Takalo käräjille petoksesta metsäkaupassa, jutun voittaminen. 17 Kertoja ei ole nähnyt peurankuoppia kotiseudullaan. 18 Kertojan kotiseudulla ei ole kertojan mukaan ollut peuroja. 19 Peurat, merkitsemättömiä poroja. 20 "Puulinna", vankila Kittilän kirkolla. 21 Sodankylän välikäräjät, vangit käräjien aikana Kittilän puulinnassa. 22 Puolen vuoden vankeustuomiolla olevien sijoittaminen Kittilään. 23 Pitemmän tuomion saaneet Oulun vankilaan. 24 Hyttis-Jussi, kiinni jäänyt pirtukauppias. 25 Hyttis-Jussilla pyöränketju, jolla löi poliisia. 26 Hyttis-Jussi välikäräjillä Sodankylässä. 27 2 vanginkuljettajaa, Kittilässä ja Sodankylässä. 28 Hyttis-Jussin kuljetus Kittilään. 29 Vangilla ei käsi- eikä jalkarautoja. 30 Vanki ja hänen kuljettajansa kertojan kotona. 31 Vangin karkaaminen kertojan kotoa ja takaa-ajon vaiheet.
DOI: 10.58167/tgetd4
title: AK5117 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haatainen, Arttu,Juhonpoika s. 7.8.1907 Lapinlahdella 01 Puukontekijä Aku Lappalainen. 02 Kylän ensimmäinen traktori opettaja Partasella 1930-luvulla. 03 Lokomobiili viimeksi Palomäen talossa Eino Junnilaisella. 04 Tupakat: kotikasvukessu, savukemerkit Beiruski, Aino, Rajalahti, Matti ja Armiro. 05 Tupakan kasvatus tunkionpohjassa navetan takana, kasvupaikan vaikutus makuun. 06 Tupakanlehtien kuivaus. 07 Tupakkalajikkeet: maatiainen, ammerford ja suippolehtinen mieto laji. 08 Piippuja tehty vain omaan käyttöön. 09 Piipunperät suutupakaksi. 10 Maria Kortelainen, piipunpolttaja, hyvä maatöiden tekijä, erityisesti kaskenpolttaja, lehdenriipijä, hieroja. 11 Maria Kortelaisen käynti kunnanlääkäri Paavo Valtimon luona. 12 Puunlehdet ja luonnonheinä karjanrehuna. 13 Junttalaulujen laulaminen kivenporauksessa. 14 Martti Laakso, panostaja rautatietyömailla, junttalaulujen laulaja. 15 Opettaja Liinamaa äänittänyt nauhalle Martti Laakson kerrontaa. 16 Martti Laakso rautatietöissä sortovuosina, luki ahkerasti lehtiä. 17 Taidemaalari Kalle Halonen sodassa kertojan kanssa. 18 V. 1918 tapahtumat Lapinlahdella, vankileireille joutuneet. 19 Kuikka-Koponen eli Aapeli Koponen syntyisin Säämingistä; Lapinlahdella Anaski Koponen. 20 Anaski Koponen kertojamestari; hänen kertomuksensa siitä, miten hän pyydysti muka lakeistorvesta suden säkkiin, otti elätikseen ja kynti sillä kasken. 21 Räpylä-Niiranen, järvenpohjia pitkin kulkija. 22 Kahu-Rissanen Jahvetti Lappalaisen, Rajamäen isännän ruumista laittamassa hautajaiskuntoon: ruumiin mittaaminen ristiin ja rautanaulan lyöminen keskikohtaan. 23 Tyhjilleen jäävän talon suojaaminen liituristillä. 24 Varpasen Simolassa 1800-luvulla tehty karjanlaskutaika: karja laskettiin ulos hajareisin sammioiden päällä seisovan emännän jalkojen välitse niin, että jokainen lehmä sai emännän virtsaa selkäänsä. 25 Tuohitöitä: matka-arkut, konti, jauhokopsat, virsut; tuohivirsu kaskenpolttajan jalkineena. 26 Tuohitöitä: lehmänkellon kannattimet, puukontupet, rasiat, silmälasikotelot; Otto Niiranen tehnyt tuohesta silmälasikoteloita. 27 Kertojan näkemä syntymäpäivälahjaksi annettu tuohiesine. Kesto: 00:32:34
DOI: 10.58167/frmurx
title: AK4858 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Keskinen, Maija o.s. Vassi,Jaakontytär s. 23.6.1897 Ylihärmän Kankaankylässä, emäntä 01 Ei täkänöiden eikä ryijyjen kutojia Ylihärmässä kertojan lapsuudessa. 02 J.E. Vassin elämä. 03 Eetu Vassin, kertojan veljen, työpanos isältä perityssä myllyssä ja sahalla. 04 Imukaasumoottorilla toimiva Vassin mylly. 05 Urho Puhto, Vassin myllyn renki. 06 Ville Puhto, puuseppä. 07 Uskonelämä Vassissa vanhaan aikaan. 08 Kertojan äidin elämä. 09 Eri uskonlahkojen väliset suhteet Ylihärmässä. 10 Körttihenkiset Talkkarit. 11Kankaankylän körttiläiset talot. 12 Kankaankylän suruttomammat ihmiset. 13 Ikolankylän ja Ahomäenkylän körttiläiset. 14 Kertojan osallistuminen nuorisoseuratoimintaan. 15 Kertoja ei tiedä Ahomäenkylän nuorisoseuran toiminnasta. 16 Körttinuorten kokoontuminen ja leikit. 17 Hakija, nuorison leikki. 18 Leskisillä olo. 19 Lauantai-iltojen vietto kertojan nuoruudessa. 20 Raamatun lukeminen pyhisin. 21 Pyhäpäivän sallitut toimet. 22 Ruoan koostumus vanhaan aikaan. 23 Veriruokia. 24 Viilin syöminen. 25 Makkaroiden säilyttäminen. 26 Kompuroiden eli verileipien tekeminen. 27 Limppujen eli kiskojen teko makkarataikinasta. 28 Kiskoressu. 29 Teitittely. 30 Sinunkauppojen tekeminen tanssiaisissa. 31 Rippikoulun käynnin merkitys nuorisolle vanhaan aikaan. 32 Kertojan kodin kova kurinpito. 33 Heränneiden suhtautuminen suruttomiin. 34 Jaakko Karhunmäki, körttipukujen tekijä Ylihärmässä kertojan nuoruudessa. 35 Körttihuivien teko. 36 Vakituiset ruumiilleveisaajat Ylihärmässä: Juha Talkkari ja Antti Hakala. 37 Hyviä veisaajia Ylihärmässä Maija Hakala, Liisa Yliluoma. 38 Lapualainen herännyt veisaaja, kulkija. 39 Loppiaisseurat Katteluksessa.
DOI: 10.58167/5gqqgw
title: AK4468 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala, Eedla Elina Juhontytär o.s. Saari,s. 15.4.1911 Muoniossa, asunut Kittilässä 25 vuotta 03 Evakossa laulettu laulu "Nyt mä vanha oon ja tartun matkasauvaan". 04 Kertojan sisarusten musikaalisuus. 05 Kehtolaulu "Piupali, paupali paukkaa, jänö se metsässä laukkaa". 06 Kertojan lapsuuden iltarukous "Levolle laske Luojani". 07 Kertojan sisarukset. 08 Ruoanlaitto kertojan lapsuudessa, sorkkapata. 10 Kertojan sisarusten nimet ja kodin sijainti. 11 Kertojan veljen syntymäpäivä, kertojan matka juhliin. 12 Keskustelua Mikko Hanhelan kanssa kehto- ja muista lauluista. 15 Isossasaaressa käytetty hyppyytysloru. Hanhela, Mikko Mikonpoika,s. 29.9.1887 Kittilän Hanhimaassa 01 Kalojen pyynti karhakalla, saaliit. 02 Kertojan veneen kaatuminen, tarttuminen kalaverkkoihin ja hänen toverinsa pelastuminen. 09 Kertojan sisarukset ja lapsuus. 13 Lasten hyppyyttäminen polvella. 14 Hyppyyttämisloru. 16 Poromiehen laulu "Minä lähden pois saloille kauas". 17 Laulu "Kun Katri pieni palveli kuninkaan hovissa". 18 Laulu "Honkain keskellä mökkini seisoo". Elonen, Eeva Dagmar,s. 24.2.1906 Kittilässä, katekeetta 19 Kertojan jä hänen vanhempiensa henkilötietoja. 20 Lestadiolaislahkot Kittilässä, vanhoillisen lestadiolaisuuden tulo Kittilän Kiistalaan 1920-luvulla. 21 Kertojan valmistuminen katekeetaksi v. 1925, kutsumusammatti. 22 Kertojan opettaja Iina Tervaniemi, katekeetta. 23 Kertojan ennen kouluunmenoa saama opetus. 24 Pyhäkoulu kertojan lapsuudessa. 25 Pyhäkoulunopettajat, mm.kertojan eno Juhani Kurula. 26 Iina Tervaniemen koulupiiri. 27 Lasten koulunkäynti kotikylän ulkopuolella, oppilaiden ikä. 28 Katekeettakoulun pohjautuminen rippikouluun, katekeetta- eli kiertokoulu. 29 Kittilän katekeetat kertojan aikana, koulualueet. 30 Suomen katekeetta-alueet. 31 Inarissa lappalaisia katekeettoja, Kittilän vanhin katekeetta mustalainen. 32 Kertoja Tornion alakouluseminaarissa: haku, pääsyvaatimukset, koulutuksen kesto. 33 Kertoja opettajan sijaisena. 34 Kertoja virallisesti palkattuna katekeettana, katekeetan palkka. 35 Katekeetan työn vaikeuksia ja valopuolia, katekeetan kuljetusten järjestäminen. 36 Syöpäläismyrkyt kertojan aikana, katekeetta hygienian valvojana, etikkavesi hiustenhoidossa. 37 Täiden ja luteiden yleisyys, torakoita Sodankylässä, ei Kittilässä, torakoiden kulkeutuminen ja esiintyminen savotoissa. 38 Suhtautuminen opettajaan, koulujen rakennuskustannuksiin ja koulutukseen. 39 Koulupäivän pituus. 40 Koulun pito pirteissä, koulukamarit.
DOI: 10.58167/fbpslg
title: AK5173 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltio, Alfhild f. Mattson,Juliusdotter f. 12.8.1893 i Helsinge socken, f.d. kalaskock 13 Berättarens personuppgifter. 14 Farfars affär i Helsingfors, hans familj. 15 Berättarens far i kadettskolan i Ryssland. 16 Farfar förlorade sin egendom vid Donners konkurs. 17 Berättarens far som kontorist på Eklöfs kontor i Borgå. 18 Far kom tillbaka till Helsinge, studerade lagen och blev skrivare på 1880-talet. 19 Helsinge häradsrätt i Malm. 20 Berättarens far förrättare och fanjunkare. 21 Juhola hemman och dess ägare. 22 Hannula egendom och dess ägare. selostus ruotsiksi Grönberg, Einar Gabriel,f. 21.12.1901 i Dickursby, Helsinge socken, jordbrukare 01 Korso gumman som botare. 02 Berättarens besök hos Korso gumman, hennes råd. 03 Korso gummans boställe och hennes dotter. 04 Om en man, som berättaren träffade på tåget: mannen hade fått trolldryck med kaffe och ville veta, om Korso gumman kunde bota honom. 05 Maria Åkerblom, predikant och stor skojare; hennes skojeri med trädgårdsköp. 06 Maria Åkerbloms hundfarm i Sockenbacka trakten. 07 Kalle Åvall sålde en häst till Maria Åkerblom. 08 Märkvärdiga personligheter. 09 En man, som försökte uppfinna en evighetsmaskin. 10 Berättarens idrottsintresse: skidande. 11 Berömda sportsmän: Taisto Mäki, Paavo Nurmi. 12 Skidtävlingar och bästa skidare. selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/jlf5z3
title: AK5107 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kumpulainen, Anna Miina,Lassintytär s. 2.10.1900 Lapinlahdella 01 Onnentoivotuslaulut. 02 Nimipäivälaulu "Mummollelle, mummollelle toivon onnea". 03 Hengellinen laulu nimipäivälaulun lisäksi mummolle, isännälle esimerkiksi seuraava laulu. 04 Laulu "Penkoilin peltoa aamusta asti, taivas se kylvöni satehella kasti". 05 Nuorelle tytölle laulettu nimipäivälaulu "Sä kasvoit neito kaunoinen". 06 Nuorelle miehelle lauletut laulut. 07 Nimipäivälaulu "Me tulimme nyt sinulle onnea toivomaan", kahteen kertaan laulettuna. 08 Onnittelulaulut ja nimipäivien vietto. 09 Marjasilla-leikki. 10 Panttileikissä käytetty loru "Kennenkä pantti pallaa tulessa ja tervassa, jos se ei sitä tähän iltaan mennessä tiijä niin se huomenna huutokaupalla myyvään eli poltetaan tulessa ja tervassa". 11 Pantin lunastaminen leikissä. 12 Leikki sekä leikkilaulu "Kätken kivvee, sotken savvee, ei arvoo lautamies, kellä kulla kivi on", leikissä laulettu myös "Harvon mekin ansaitsemme Suomen maassa suuressa". 13 Piirileikki eli rinkitanssi. 14 Piirileikkilaulu "Kalliolle kukkulalle rakennan minä majani". 15 Piirileikkilaulu "Lähdetäänpä niitylle, sump saariallaa niitylle". 16 Lypsyllä laulaminen. 17 Leikkuutalkoot; talkooväelle tarjotut pullakahvit ja ateriat. 18 Pellolla juomana kalja eli sahti; talkoiden päätteeksi tanssit tai istumapelejä. 19 Karttaustalkoita ennen ryhtymistä saran kutomiseen, puolivillainen tai täysvillainen sarka. 20 Aatilan isännän ja Heikki Ruotsalaisen kestävät sarkavaatteet. 21 Saran tamppauttaminen verkatehtaalla. 22 Naisen kivijalkapaita: alaosa rohdinta, yläosa aivinaa. 23 Rengit käyneet salaa hankaamassa uusia rohdinpaitojaan puunrunkoa vasten niiden pehmittämiseksi. 24 Naisen paidassa puolihihat, miehen paidassa pitkät hihat. 25 Peltinapit ja tinanapit. 26 Ei housuja naisilla kertojan lapsuudessa, ensimmäiset housut avonaista mallia. 27 Liivien käyttö juhlapuvun alla, liivikangas; kaupungissa palveluksessa olleilla luita liiveissään. 28 Sukat polveen asti, sukkanauha eli mytkänauha ja sen kutominen mytkäpirralla. Kesto: 00:28:03
DOI: 10.58167/pi2mke
title: AK4115 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Myllymäki, Urho, Ketola, Eino ja Ala-Ikkelä, Risto,I viulu ja 2-rivinen hanuri, II klarinetti, III 5-rivinen harmonikka 01 Vanha marssi Kauhajoelta. 02 Koskenkylän poikien polkka. 03 Vanha masurkka Kauhajoelta. 04 Hiskin Iikoon polkka. 05 Satakielen valssi. 06 Taatimarssi. 07 Uuentuvan Matin valssi. 08 Kauhajoen komia polkka. 09 Polskasikermä. 10 Vanha jenkka Etelä-Pohjanmaalta. 11 Riskun Sofian masurkka. radio-ohjelman kopio. Kesto: 00:19:49
DOI: 10.58167/ffiqma
title: AK4486 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lampela, Toivo Valtteri,Matinpoika s. 22.6.1918, poroisäntä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertoja ja hänen isänsä kotoisin Molkojärveltä; Molkojärven kalakanta Paulaharjun aikana; kertojan äiti Hanna Elisabet Lampela. 03 Kertojan erään poron kesyyntyminen. 04 Porojen elinpiiri ja liikkumisalue, porojen liikkumiseen vaikuttavia tekijöitä. 05 Alakylän paliskunnan alue. 06 Kertojan porojen pyrkimys kulkea länteen tai luoteeseen. 07 Kolari-Muonio-paliskunta Kittilän länsipuolella. 08 Porojen vaellus eri vuodenaikoina, ojitukset yhtenä syynä vaelluksiin. 09 Porojen kesälaitumet Ala-Kittilässä, keskeiset laidunalueet. 10 Palkisten yhteinen merkitsemisaita Saariselällä. 11 Alakylän palkisen porojen alueet. 12 Poroille maanteillä sattuneita vahinkoja. 13 Poronhoito talvisin, merkintä ja myynti syystalvella. 14 Porojen vasomisalueet, porojen käyttäytyminen vasomisaikana. 15 Porojen kokoontuminen sääskiä pakoon, kulku soille. 16 Sulat joet vaarana poroille talvisin. 17 Paliskuntien porokannan vaihtelu, pororutot ennen kertojan aikaa. 18 Porokadot metsien hävityksen seurauksena. 19 Kertojalle sattuneet porokadot, porojen kuolema nälkään, heinien osto. 20 Hyvä porovuosi 1976, huono vuosi 1977; poronvasojen tuhoutuminen talvella, runsaslumiset talvet vaikeita. 21 Poronjalostus kertojan paliskunnassa, siitoseläinten valinta; kertojan paliskunnan porot. 22 Siitoshirvaiden suuri kuolleisuus. 23 Porohirvaiden taistelut ja porojen suhtautuminen toisiinsa. 24 Erään suuren hirvaan kuolema taistelussa toista poroa vastaan. 25 Vaatimien taistelut ja porojen taistelut ruoasta. 26 Nulpon eli sarvettoman poron käyttäytyminen taistelussa. 27 Ei suuria porokuninkaita Kittilässä, poroisäntä Hannula Kittilässä vuosisadan alussa. 28 Molkoäijä, poroisäntä vuosisadan alussa, hänen tapojaan; Molkoäijän ostama 300 poron tokka. 29 Eräs pororuttotapaus, suuri porotokka. 30 Molkoäijän ampumat porot. 31 Poronhoito ja porojen käyttö Kittilässä nykyisin, suuria poroja kertojan aikana, porojen koon pieneneminen. 32 Lupon merkitys poroille.
DOI: 10.58167/a3hdy9
title: AK4494 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kujala, Sylvi,Juhontytär, s. 9.7.1910 01 Laulu "Yksin täytyy mun täällä olla". 02 Karjankutsuhuuto. 03 Laulu "Pikkuinen poika jo kenkäsi jalkaan". 04 Laulu "Minäpä se lypsän lehmiäni". 05 Ei vasikan- eikä lampaankutsuhuutoja. 06 Laulu "Tuku tuku lampaitani". 07 Karjan ja porojen kutsuja, poronkutsuhuuto. 08 Kertoja ei halua joikua. 09 Kehtolaulu "Äiti armas lasta tuutii". 10 Kehtolaulu "Pium, paum, äiti laulaa". 11 Kertojan näkemys syntymisestä. 12 Laulu Sodankylän lukkarin kirkon kavaltamisesta "Oli kerran oiva mies". 13 Laulu Kaarlo ja Kerttu "Nyt aion taaskin laulella". 14 Laulu Jalmari ja Hulda "Kukkaisten keskellä kukkulalla". 15 Laulu "Minä poropojist iloisista laulun tein", kertojan evakkoaikanaan tekemä. 16 Laulu "Ei yksi ole maailmassa onneton vain", kertojan evakkoaikanaan tekemä. 17 Laulu "Viimeisen valssin taian minä tanssia". 18 Laulu "Älä lempeni haavoja lääkitä voi". 19 Edellisen laulun taustaa. 20 Laulu "Ja humu se on humu.
DOI: 10.58167/qzbpyh
title: AK4364 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hannula, Eemeli,s. 10.2.1899 01 Lappajärven rantojen nimistöä. 02 Ammattikalastaja Jaakko Tarvut. 03 Kalan myyminen. 04 Kalan kuivaaminen. 05 Kalastaminen yleensä Lappajärvellä. 06 1900-luvun alun nuottakunnat. 07 Tuohiset nuottaköydet. 08 Tarvolan kylän nuottakuntien lukumäärä. 09 Nuottipuu - nuottakota - nuottilato. 10 Eräs kertojan muistama nuottipuu. 11 Nuottavene ja varusteet. 12 Kevät- ja syksynuotat. 13 Pyyntikalat ja roskakalat (norssit). 14 Norssien käytöstä. 15 Veneitten rakentamisesta vuosisadan vaihteessa. 16 Kivimäen Kalle, ammattimainen veneenrakentaja ja muita ammatin harjoittajia. 17 Tellin Jaakko, monitaituri joka rakensi myös veneitä. 18 Lappajärveläisestä veneenrakennustyylistä. 19 Kirkkoveneitten rakennuspaikoista ja rakentajista. 20 Purjeiden käytöstä Lappajärvellä. 21 Höyryvene Lappajärvellä 1920-luvulla. 22 Ensimmäinen ulkolaitamoottori (noin 1910-15) Lappajärvellä. 23 Puimakonemoottorien tulo Lappajärvelle noin 1906-07; Tarvolan puimakoneosuuskunta. 24 Lokomopiilistä ja puimakoneesta. 25 Maamoottorin tulo. 26 Wickströmit ja kuulasytytteiset Porin Karhut. 27 Kansanpersoona ja pelimanni Matti Haudanmaa. 28 Tarvolan kylän palo 1872. 29 Matti Haudanmaan elämästä. 30 Juttu Matti Haudanmaasta. 31 Toinen versio samasta jutusta. 32 Taiteilija Matti Haudanmaa.
DOI: 10.58167/ahxkcw
title: AK4713 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Koskela, Oskari,s. 26.9.1902 01 Kivityöntekijä Isoniemi. 02 Kivilouhimo. 03 Kertoja töissä kivilouhimossa. 04 Laudoitus. 05 Vaakasuoran laudoituksen käyttööntulo v. 1925-30. 06 Pontattu lauta ja puolipontattu lauta, niiden käyttö. 07 Huopakaton käyttööntulo ja tekotapa. 08 Pärekaton teko. 09 Pärehöylän käyttö. 10 Mänty - paras pärepuu. 11 Päreiden teko. 12 Päreiden naulaamisen tekniikka. 13 Päreiden teko ja pärekaton teko talkootyönä. 14 Rakennuksen valmistumisvaihe, tarjoilu harjannostajaisissa. 15 Muurareiden erityisluonne. 16 Matti Nelimarkka, muurari. 17 Kertojan joutuminen palotoimen pariin v. 1945. 18 V. 1918 Alajärvellä kaksi palokuntaa. 19 Sosiaalidemokraattien palokunta 1918 Alajärvellä. 20 Toisen palokunnan perustaminen "Suomen itsenäisyyden puolesta". 21 Kertoja renkinä v. 1918. 22 Kertoja virallisesti palopäälliköksi 1945 Alajärvellä. 23 Aati Ojajärvi ja Eeti Salojärvi aiempia palopäälliköitä. 24 VPK:n perustaminen v. 1945, kaluston hankkiminen ym. aloitustoiminta.
DOI: 10.58167/x9qhf5
title: AK5217 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mäkelä, Pentti,s. 8.6.1923 Merikarvialla, ent. sotilasmuusikko 01 Kertoja tekee koiranputkihuilua: putken lyhentäminen, äänen kokeilua välillä. 02 Aukkojen tekoa huiluun, äänen kokeilu puhallusaukon ja yhden sormireiän valmistuttua. 03 Sormireikien tekoa koiranputkihuiluun, äänen kokeilua välillä 04 Virsisävelmä Herraa hyvää kiittäkää, tekeillä olevalla koiranputkihuilulla. 05 Koiranputkihuilun valmistus jatkuu: virheellisen äänen korjaaminen, kvinttikokeilua. 06 Sävelmä Tuu tuu tupakkarulla, tekeillä olevalla koiranputkihuilulla. 07 Velisurmaaja, tekeillä olevalla koiranputkihuilulla. 08 Oboesoittimen teko. 09 Katkelma Sibeliuksen sävellystä, omatekoisella oboesoittimella. 10 Hylsyn merkitys kertojan tekemässä oboesoittimessa, soittonäyte hylsyn kanssa ja ilman. 11 Lapin äidin kehtolaulu, omatekoisella oboesoittimella. 12 Oboesoittimen valmistus koiranputkesta ja ruo’osta. 13 Katkelma Sibeliuksen Karelia-sarjasta, omatekoisella oboesoittimella. 14 Sibeliuksen Finlandia-hymni, omatekoisella oboesoittimella. 15 Edellä soitetun oboesoittimen mitat, kertojan ja haastattelijan päätös nimetä soitin koiranputkipilliksi. 16 Peukaloreiän tehtävä, koiranputkipillin asteikko yksi oktaavi mollissa, soittonäyte. 17 Koiranputkihuilussa sama sormitus ja soittotapa kuin oikeassa huilussa. 18 Soittotuohen materiaali, kertoja oppinut sen teon merikarvialaiselta Heikki Koittankoskelta. 19 Tuohella soittaminen, glissandot, näytteenä jenkka Lesken lempi. 20 Jenkka Kukkuva kello tuohella soitettuna. 21 Sävelmä On maista kaikista, koiranputkipillillä. 22 Unkarilainen kansanlaulusävelmä Viljapelto, koiranputkihuilulla. 23 Slovakialainen kansanlaulusävelmä koiranputkihuilulla. 24 Edellinen uudelleen. 25 57 cm pitkä koiranputkihuilu, jossa kaksi puhallusaukkoa, duettojen soittaminen sillä.
DOI: 10.58167/ap7dxg
title: AK4528 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Halsbrytarna,joht. Ricke Mette 01 Trissvalsen, säv. Kurt Strengell. 02 Bykpolkan eli Gustav Bergmans polka Lohjan seudulta. 03 Johan Petter Ragvalsin valssi Övermarkilta. 04 Spinnrocken, valssi Ahvenanmaalta. 05 Esse schottis. 06 Kör i vind (Olkoon menneeksi), polkka, säv. Elis Sundelin Kirkkonummelta. 07 Vöyrin menuetti ja polska (neljä soittajaa). 08 Broendas Karl Johans vals Pohjanmaalta. 09 Sottiisi, mahdollisesti Ruotsista. 10 Masurkka, Åke Långbergin nuoteista. radio-ohjelman kopio, juontajana Åke Grandell. Kesto: 00:20:05
DOI: 10.58167/q24orz
title: AK4012 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sundström, Georg 07 Personalier. 08 Fadern och farfar som fiskare. 09 Faderns utflyttning till Öja. 10 Farfaderns fiskförsäljning. 11 Resor på Sverige med sumpbåtar. 12 Faderns fiskevatten. 13 Notvarpsställen i Öja. 14 Regler för fisket. 15 Årsmöten med fiskelaget. 16 Hur fiskevattnen utskiftades. 17 Yrkesfiskare i berättarens barndom. 18 Strömmingssaltning och byttor av olika storlekar. 19 Fiskandelslaget och dess lager i Gamlakarleby. 20 Fiskförsäljning. 21 Olika fiskarter och fiskeställen. Sveins, Artur Georg,f. 21.11.1898 i Öja 01 Vertyg vid båtbygge. 02 Smeder och smedjor i Öja. 03 Jägarrörelsen i Öja. 04 Överfarter till Sverige under jägartiden. 05 Arrestering av Sandman och hur han kom undan. 06 Varifrån jägarna kom till Knivsund.