cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/b4i3gk
title: AK4727 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lehtonen, Eino,s. 4.7.1900 20 Kertojan henkilötietoja. 21 Kertojan isän hukkuminen 1915. 22 Kertojan äiti Hilma Lehtonen, o.s. Ålgren. 23 Pilpunlyöminen, urheilulaji kertojan lapsuudessa. 24 Kuningaspallopeli, Nikolai Joensuu hyvä pallonpelaaja. 25 Pitkänpallon pelaaminen Alajärvellä. 26 Pesäpallopelin veteraaneja: Eeli Ojajärvi. 27 Kertoja siepparina pesäpallossa. 28 Kuortane Alajärven pahin pesäpallovastustaja Elias Syrjälammen ansiosta. 29 Eräitä muistettavia pesäpallo-otteluita. 30 Alajärven vanhan pesäpallojoukkueen kokoonpano. 31 Pesäpallopelin harjoittelukenttä. 32 Ensimmäiset maakunnalliset kilpailut. 33 V.1922 pesäpalloilun aloitusvuosi Alajärvellä. 34 Eeli Ojajärvi, pesäpalloilun uranuurtaja Alajärvellä. 35 Ensimmäisiä pesäpallokilpailuja. 36 Etelä-Pohjanmaan parhaat pesäpallossa 1920-luvun alussa. 37 Hannes Kolehmaisen voiton vaikutus Alajärven urheilijoihin. 38 Urheilukilpailujen seuraaminen 1920-luvulla. 39 Joeli Hauta-aho, yleisurheilun merkkimies Alajärvellä 1920-luvulla, hyppääjä. 40 Aleksi ja Fiilus Joensuu, juoksijoita. 41 Aukusti Björkvist, yleisurheilija. 42 Isoniemi, kuulantyöntäjä. Juoperi, Aleksei (Ale),s. 4.9.1904 01 Saunan kiuaskivien laadut ja noutopaikat. 02 Ukonkiven käyttö. 03 Kalkin polttaminen. 04 Fellmannin kalkkiruukki, vanhin muistissa oleva. 05 Kalkkikiven ominaisuudet. 06 Kertojan valokuvausharrastuksen viriäminen 1935. 07 Valokuvauksen vaikeuksia. 08 Kertojan valokuvauskoneet. Katajamäki, Aukusti,s. 1.12.1898 09 Kertojan opinnot eläinten lääkitsijäksi. 10 Kertojan taudinmääritystaito, eräs tapaus. 11 Mustalaisten taito leikata hevosia. 12 Kanervikkoahon Matti ja Luoma-ahon Matti, porsaille ym. eläimille leikkauksia tehneet miehet. 13 Kassu-Erkki eli Erkki Lindeman, hevosen leikkaamiseen pystyvä mustalainen. 14 Lindemanin mustalaissuvun elämä Alajärvellä. 15 Kertoja auttamassa lehmän poikimisessa, vasikan ottaminen palasina ulos. 16 Vasikan luurangon poikineen lehmän tapaus. 17 Ennen aikojaan poikineen lehmän auttaminen. 18 Kertoja huutolaispoikana. 19 Utaretulehdusten hoitaminen.
DOI: 10.58167/ulhmd2
title: AK4677 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kilkka, Siviä Selina o.s. Nurkkinen,s. 9.12.1894 01 Mouhijärven Mierolan kylä. 02 Kertojan henkilötietoja ja tyttönimen alkuperä. 03 Kertojan isän opiskelu papiksi ja ensimmäinen paikka Kauhavalla, isän kotitalon myyminen Lempäälän kunnalle ja muuttaminen Nurmenkylän kansakouluksi. 04 Kertojan elämänvaiheita, pyrkimys soittajaksi. 05 Kertojan eno Pietarissa Suomen asemalla virkailijana. 06 Kertojan venäjän opiskelu koulussa, viikottainen tuntimäärä Tampereen suomalaisessa tyttökoulussa. 07 Koulun oppilaiden suhtautuminen venäjän opetukseen; koulun johtajatar Ellen Kandelin. 08 Kertojan pääsy ylioppilaaksi v. 1913, ylioppilaslakin ostaminen Helsingistä; eri oppiaineiden tenttiminen Helsingissä, venäjän kielen koe. 09 Smirnoff ja Schulz, venäjän kielen opettajat Helsingissä. 10 Kertojan jatko-opistoon menneet luokkatoverit. 11 Runo venäjän kielellä. 12 Kertojan venäjän kielen opinnot koulussa. 13 Kertojan venäjän opiskelun päättyminen v. 1918, kertojan muut kieliopinnot. 14 Kertoja jatko-opistossa, opettajaharjoittelijoiden pitämät harjoitustunnit. 15 Kertojan valmistuminen jatko-opistosta, jatko-opistossa käytetyt arvosanat. 16 Ottilia Stenbäck ja hänen kirjoittamansa opetusoppi. 17 Professori Pietilä, jatko-opiston opettaja. 18 Kertoja jatko-opistossa v.1914-15, Novgorodissa venäjän kieltä oppimassa kesällä 1915. 19 Kertojan enon kertojalle hankkima oleskelupaikka; suomalaiset postivirkailijat kieltä oppimassa Venäjällä. 20 Kertojan asuminen täysihoitolassa Novgorodissa, muut täysihoitolan asukkaat. 21 Kertojan vapaa-ajanvietto Novgorodissa, kimnaasia käyvä tyttö kertojan toverina Novgorodissa. 22 Kertojan torilla käyminen Novgorodissa, tavaroiden pakkaukset torilla. 23 Elena, täysihoitolanpitäjän palvelija, esimerkki säätyeroista Venäjällä. 24 Venäläisten uskonnollisuus, esimerkki vierailusta Varlamskin luostarissa, venäläisten leipien nimityksiä. 25 Novgorodin kirkot ja luostarit. 26 Venäläinen laki naimattomien naisten huollosta. 27 Täysihoitolan pitäjän lapset. 28 Agrippina Jakovlevna Lutsikova, täysihoitolan pitäjä. 29 Kertoja ei käynyt hautausmailla Venäjällä ollessaan. 30 Agrippina Jakovlevnan miehen kuolema. 31 Kertojan kutsumanimi Venäjällä. 32 Kertojan venäjän oppiminen, kertojan eno ja tämän perhe Pietarissa, kertoja enonsa luona Pietarissa. 33 Sodan näkyminen kertojan ollessa Novgorodissa. 34 Kertoja v.1916 kotonaan Pirkkalassa äitinsä kuoleman jälkeen.
DOI: 10.58167/pujy7e
title: AK4573 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lucander, Eino,Kallenpoika s. 2. 10. 1904 Uudessakaupungissa 01 Reivaaminen. 02 Raakojen nimitykset. 03 Pekiinipurje. 04 Kryssimaston purjeet. 05 Märssykori ja pramsaalinki. 06 Laivan osia esittävien piirustusten selityksiä. 07 Purjeiden malleja. 08 Varmuusverkko klyyverpummin alla. 09 Lastaustyössä ei laulettu. 10 Pumppuaminen, sanonta "Pannaan työt pois ja ruvetaan pumppuamaan". 11 Tuulimoottori Rauha-laivassa. 12 Laivan vuotaminen. 13 Ei työlaulua. 14 Äänimerkin anto sumussa. 15 Ruotsinkielinen merenkulkusanasto. 16 Suurten höyrylaivojen kohtaaminen, merkinanto palavalla soihdulla. 17 Purjelaiva Rauhan ja höyrylaivan törmäys Välimerellä. 18 Pelastusveneet ja taavetit. 19 King Edvardin keskinopeus 13 solmua, vertailua höyrylaivojen vauhtiin. 20 Purjelaivojen reitit Kap Hornin ja Hyväntoivonniemen kautta. 21 Purjelaivan haaksirikko Meksikonlahdella. 22 Rauha-laivan joutuminen pyörretuuleen Barcelonan luona matkalla Italiaan. 23 Biskajanlahden myrsky. 24 Rauha-laivan kapteeni Luotonen. 25 Kalastajien purjelaivat, rääkkipaatit. 26 Sluupit, "herrastusveneitä". 27 Kutterit. 28 Sluupit. 29 Soudettavat silakkapaatit ja niiden kaadettavat mastot. 30 Kalastajien purjeveneet kertojan lapsuudessa. 31 Kolmi- ja kaksimastoiset verkkopaatit. 32 Kaljaasit ja jahdit; halkojen, kivien, kalkin, perunoiden ym. kuljetus. 33 Haapio, suursaarelainen vene. 34 Sluuppi, valoorivene ja kutteri. 35 Kalastajien veneet. 36 Purjehduskilpailut. 37 Kilpailuissa menestynyt saaristolaisvene, jossa valooriveneen pohja.
DOI: 10.58167/q93dnb
title: AK5208 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Korhonen, Anna-Liisa,kantele 10 Saapaskarin jenkka, oma sävellys. 11 Ilta Leppäsaaressa, valssi, oma sävellys. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Perinnelinja, yli 24-vuotiaat Kirkonsalmen koulun musiikkiluokan lapsikuoro 01 Laulu ”Kalliolle kukkulalle”, säv. Chydenius. 02 Kansanlaulu ”Heilani kotiin kulki kaksi tietä”. 03 Kansanlaulu ”Läksin minä kesäyönä”. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Avajaiset Haikonen, Tellervo,kantele 06 Armas Järnefelt: Berceuse. 07 Oskar Merikanto: Kullanmurunen. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, yli 24-vuotiaat Vaurala, Kalle,kantele 04 Lampaanpolska. 05 Pikku hupailu. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, yli 24-vuotiaat Salo, Martti,kantele 12 Ravadas ja Mustajoen Angelus. 13 Edellisen sävelmän selitys: Ravadas, putous Inarissa. 14 Lampaanpolska. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Perinnelinja, yli 24-vuotiaat Kuoppala, Alpo,kantele 08 Käpylän poikain valssi. 09 Findelska. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Perinnelinja, yli 24-vuotiaat
DOI: 10.58167/bcikqc
title: AK4400 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Oksanen, Heikki,ei muista syntymäaikaansa 10 Vuohien ja pukkien pito. 11 Petolinnut kertojan nuoruuden aikaan. 12 Kertojan tukinuittomuistoja. 13 Kertojan viimeinen ponttuu. 14 Kertojan ikä. 15 Kertojan muistoja lapsuutensa Karstulasta. 16 Kertojan tulo Lappajärvelle. 17 Kertojan osallistuminen v:n 1918-19 tapahtumiin. 18 Kertoja vapaaehtoisena valkoisten puolella vapaussodan aikaan. 19 Kertojan Amerikan-matkan estyminen sodan aikana. 20 Kertojan avioliitot ja lapset. 21 Kertoja purpurissa ylimmäisenä parina. 22 Kertojan rintamamieseläke. 23 Kertoja kauppiaana Lammilla. 24 "Matin tupa" - kertojan talo Lammilla. 25 Kertojan kauppiasajoista. 26 Tukkuliikkeet, joista kertoja tilasi tavarat kauppaansa. 27 Kertojan kauppatuvan palaminen. 28 Kertojan tytär kaupanpitäjänä viimeisinä vuosina. 29 Tulipalon syttyminen. 30 Kertojan elämän moninaisuudesta. 31 Lamminkylän kirkkovene. 32 Kertojan osallistuminen viimeisiin sotiin. 33 Kertojan osakseen saama arvonanto. 35 Kansanomainen lääkitsemistaito. 36 Nykälän noidista,Tyyne Nykäsen isän kertomia tarinoita. 37 Pääsiäistrulleihin liittyviä tarinoita. 38 Lapsien soudattaminen kehdossa ja kehtolaulujen laulaminen. Oksanen, Heikki ja Åby, Tyyne Elisabeth o.s. Nykänen,ed. ei muista syntymäaikaansa, jälk. s. 10.8.1919 Lappajärvellä, emäntä 01 Itäkylän kruunuhäänäytöksessä tapahtunut tappo. (TN) 02 Jatsin tulosta Lappajärvelle. 03 Eino Ketonen Lamminkylästä, hyvä tanssipelimanni. 04 Lehmänkutsumishuuto: Tulukaa pois kotiin, si-uuh! 05 Vasikoiden kutsumishuuto: Sipu, sipu, sipu, sipu, sipu -tulokaa juomaa - sipu- juomaa! 06 Lampaiden kutsumishuuto: Tuku, tuku, tuku, tuku lampaita, tuku, tuku, tuku. 07 Koiran kutsuminen. 08 Kissan kutsuminen. 09 Kanojen kutsuminen.
DOI: 10.58167/psumwh
title: AK4691 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Puranen, Simo,s. 21.3.1892 Vpl. Pyhäjärvellä. asuu Karjalan siirtolaisena Mouhijärven Hahmajärvellä 01 Osoitteiden häviäminen evakuoitavista tavaroista matkalla. 02 Eläinten ja tavaroiden lastaaminen juniin joulukuussa 1939. 03 Hopeaesineiden ottaminen mukaan. 04 Onni Nojosen talo Virroilla evakkopaikkana; kesällä puute laitumista. 05 Palokunnan järjestäminen Vaskivedellä, tulipalot. 06 Paluu Pyhäjärvelle joulukuussa 1941. 07 Venäläiset vaihtaneet ovia ja ikkunoita kertojan talossa, metalliosat viety. 08 Hautakiviä käytetty tallien rakentamiseen. 09 Uusien talojen rakentaminen poltettujen tilalle. 10 Pieniä taloja siirretty venäläisten aikana. 11 Noitermaan kylän talojen uudelleen rakentaminen. 12 Apen hevosen vienti sodan loputtua Vähäänkyröön, heinänteko Pohjanmaalla erilaista kuin Karjalassa. 13 Käkisalmi lähin kaupunki, markkinoilla käyminen. 14 Voin vienti Kaukolasta Käkisalmeen, Pyhäjärveltä Terijoelle. 15 Terijoella käynti ennen sotia, Rajajoen vartioitu silta. 16 Terijoen mustalaiset. 17 Terijoen huvilat, niiden kuljettaminen Länsi-Suomeen. 18 Toinen lähtö Pyhäjärveltä. 19 Laululeikit nuorisoseuralla. 20 Nuorisoseuran perheiltamat. 21 Titanic-laivan uppoaminen. 22 Ortodoksit Pyhäjärvellä; Anni Leinonen ja hänen perheensä. 23 Ortodoksien kirkko ja hautausmaa Räisälän Timoskan kylässä, pappi Käkisalmessa. 24 Räisälän Timoskan ortodoksit. 25 Venäläiset sotavangit Pyhäjärvellä puutavaranajossa. 26 Kertoja talkoopäällikkönä jatkosodan aikana, rukiinkorjuu talkoilla, myös sotavankeja työssä. 27 Kertojan kotikylässä 11 sotavankia, vankien vieminen asemalle sodan loppuvaiheessa. 28 Vanki tappoi emännän Raudussa. 29 Venäläisten vankien palauttaminen. 30 Kertojalla työssä ollut vanki kotoisin läheltä Stalingradia, hänen vaiheitaan ennen Suomeen vangiksi joutumistaan. 31 Määräys, ettei sotavangeille saanut antaa kenkiä muuten kuin työhön.
DOI: 10.6084/m9.figshare.23294555
title: <strong>Strain Localization and Seismic Properties in the Heterogeneous Ailaoshan-Red River Shear Zone, Southeast Asia</strong>

description: Crustal-scale shear zones are critical in controlling the tectonic evolution of the lithosphere as the most significant linear strain zones. Within these zones, crustal anatexis and ductile shearing have a significant impact on strain localization. In this study, we investigated the rheological parameters and seismic properties of migmatites and granitic mylonites in the ASRR-SZ. Our results provide deformation temperatures for the shear zone and quantify the strain localization characteristics using rheology parameters. Additionally, we found that the seismic properties of different rock types can reflect relevant geological processes. Finally, we systematically provided seismic properties for different rocks as a basis for interpreting observed seismic anisotropy.
DOI: 10.6084/m9.figshare.23294555.v1
title: <strong>Strain Localization and Seismic Properties in the Heterogeneous Ailaoshan-Red River Shear Zone, Southeast Asia</strong>

description: Crustal-scale shear zones are critical in controlling the tectonic evolution of the lithosphere as the most significant linear strain zones. Within these zones, crustal anatexis and ductile shearing have a significant impact on strain localization. In this study, we investigated the rheological parameters and seismic properties of migmatites and granitic mylonites in the ASRR-SZ. Our results provide deformation temperatures for the shear zone and quantify the strain localization characteristics using rheology parameters. Additionally, we found that the seismic properties of different rock types can reflect relevant geological processes. Finally, we systematically provided seismic properties for different rocks as a basis for interpreting observed seismic anisotropy.
DOI: 10.58167/6fmet2
title: AK4808 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-Kulju, Reino,s. 25.4.1898 Kuortaneella, kouluneuvos, asuu Seinäjoella 01 Tampereen valloitusparaati, kertojan saama kunniamerkki. 02 Näkymät Tampereen kaduilla taistelujen jälkeen, Tampereen taistelu ratkaiseva vaihe. 03 Lähtö Viipuriin, voitonparaati Helsingissä 16.5.1918. 04 Ylioppilaslakin hankkiminen. 05 Kertojan palvelutovereita: Urho Lohikoski Kurikasta, Armas Rönnmark. 06 Paluu kotiin Kuortaneelle, kertoja Kuortaneen suojeluskunnan paikallispäälliköksi - sotilasarvo kersantti. 07 Kertoja ei nähnyt punaisia ammuttavan Lahdessa, ihmettelee Linnan kuvausta teoksessa Täällä Pohjantähden alla. 08 Kouvolassa punaiset surmanneet tilanomistajia ja muita johtohenkilöitä, ruumiiden kaivaminen ylös. 09 Kuortaneen suojeluskunnan toiminta syksyllä 1918. 10 Kertoja memorialistina Alavuden tuomiokunnan käräjillä. 11 Kertoja kauppa-apulaisena Kuortaneen osuuskaupassa. 12 Lapualla pidetty suojeluskuntien kokous, kertojan saama tehtävä koota 30 miestä Viron vapaustaistelua varten ja tehtävän toteuttaminen. 13 Kertojan lähtö Viroon tammikuussa 1919 joukkoineen, äidin tapaaminen Eteläsatamassa. 14 Eevertti Kurikan laivalla laulama laulu "Helsingin välillä ja Tallinnan välillä". 15 Saapuminen Tallinnaan, harjoitukset siellä ja Tartossa. 16 Kertojan paluu Suomeen hakemaan 15 miestä lisää. 17 Taistelut Virossa. 18 Pestirahojen saaminen. 19 Selviytyminen Viron sodasta ilman tappioita. 20 Pysähtyminen Tampereella paluumatkalla Virosta, sotasankarin Tampereelta saama ihailijakirje. 21 Kertojan joutuminen asepalvelukseen Hämeenlinnaan, komppanian vääpeliksi. 22 Espanjantautiepidemia kasarmeilla. 23 Huono ruoka armeijassa. 24 Kapteeni Turunen, kadettikomppanian päällikkö, houkutteli kertojaa kadettikomppaniaan. 25 Kertoja reserviupseerikouluun Haminaan keväällä 1920, kurssi ei päässyt alkamaan. 26 Opiskelualan valinta. 27 Kristillinen ylioppilaskokous Savonlinnassa, kertojan päätös ryhtyä lukemaan teologiaa ja yliopisto-opiskelun aloittaminen syksyllä 1920. 28 Kertojan asuminen Kalliolan konviktissa, teologian ylioppilaiden opiskelijakodissa; Kalliolan johtaja Sigfrid Sirenius ja konviktin johtaja Aarni Voipio. 29 Setlementtityö työväestön keskuudessa, kansalaissodan jälkeinen ilmapiiri. 30 Syksyllä 1920 aloittaneet teologian opiskelijat. 31 Osakunnan vaikutus. 32 Setlementtiliikkeen henki, suhteet eri herätysliikkeisiin 33 Sigfrid Sirenius henkilönä.
DOI: 10.58167/mbzpmh
title: AK5286 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Isän hevosten astuttaminen Kojon kartanossa, kartanon orit. 02 Kertojan tammansa vienti kantakirjaan Forssassa ennen v. 1918; hevosjalostusyhdistyksen konsulentti agronomi Sihvola tunnisti sen Kojon kartanon Poke-orin jälkeläiseksi. 03 Ajokokeet ennen kantakirjaan hyväksymistä. 04 Isä näki varsoista, mistä tulee juoksija. 05 Poken jälkeläisiä joka talossa, isä käyttänyt valtion oria astutukseen kerran, ei tyytyväinen tulokseen. 06 Hevosten luonnevikojen periytyminen. 07 Vehmaan papan ori Mikael voittajana kilpa-ajoissa, sen myynti Ahlströmille siitosoriksi. 08 Vehmaan papalla aina ori, astutuksia joka kevät, kaikki orit eivät kantakirjassa. 09 Astutustiheys orilla enintään kaksi vuorokaudessa, siitosorin liikunnan tarve ja ruokinta. 10 Hevoskilpa-ajoja talvisin Koijärvellä ennen kertojan syntymää. 11 Kertoja Forssan Kaikulanmäessä ajamassa varsasarjassa kesällä. 12 Uudenkartanon verstaassa hevosten tarkastus ennen kilpailua. 13 Saaren paroni de la Chapelle, Jokioisten kartanon tilanhoitaja ja apteekkari Hjelt tuomareina kilpa-ajoissa. 14 Kantakirjaan otto kilpa-ajojen yhteydessä; puheena olevat kilpa-ajot 1920-luvulla. 15 Kertoja ajamassa kilpa-ajoissa Kaikulassa, toiseksi jääminen. 16 Hevosjalostus ennen ja nykyään. 17 Mielipiteitä urheilusta, viittaus Paavo Nurmeen. 18 Hevosurheilu nykyään. 19 Palkinnot kilpa-ajoista, rahapalkinnot ja kunniakirjat; osallistujilta sisäänkirjoitusmaksu. 20 Kilpareet; kertojan kilparattaiden lainaaminen sedältään ajoihin osallistuessaan. 21 Punkalaitumella lähin kuuluisa, Pomffelilaulussa mainittu hevonen; katkelma Pomffelilaulusta ”Puttenohvilla Eino vakaa”. 22 Matti Takala, hevosmies Pohjanmaalta. 23 Kirppu-niminen ori Kojon kartanossa. 24 Wahrenin ajelu parivaljakolla, metsästysretket; parivaljakko kesäisin Vehmaan tallissa. 25 Wahrenin kertojan isälle hirvijahtia varten antama pertaani. 26 12-kaliberinen haulikko hirvenmetsästyksessä. 27 Huovi Toijalasta ravikuninkaana, kilpa-ajot kertojan talon lähellä, hevosmiesporukka Huovin omistajana. 28 Vanha sarvipäinen karjarotu. 29 Maunula Urjalasta lähetti 6 lehmää ensimmäiseen Suomen maatalousnäyttelyyn Kuopioon v. 1906, karjarotu ”Hämeen punainen”. 30 Maunulan talossa LSO:n karjanjalostusyhdistyksen koeasema nykyään.
DOI: 10.58167/wor8jc
title: AK5042 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nurmela, Eemeli (Henrik Emil) ent. Åby ja Åby, Usko,ed. Matinpoika s. 23. 8. 1893 Evijärvellä, viulu, jälk. Vihtorinpoika s. 19. 4. 1930 Kauhajoella, puutarhuri, urkuharmoni 02 Kalevan polkka. Kopioitu v. 1980 vanhemmasta äänitteestä Tulikari, Eino,Juhonpoika s. 28.2.1905 Halsuan Tofferinkylässä (Ylikylä), asunut vuodesta 1933 Jyväskylässä, k. 19.11.1977 Jyväskylässä, kansakoulunopettaja, kantele 05 Saksanpolkka. Kopioitu v. 1980 vanhemmasta äänitteestä Kaustisen purppuripelimannit 01 Porilaisten marssi. Kopioitu v. 1980 vanhemmasta äänitteestä Helsinki-kvintetti 03 Koiviston polska. Kopioitu v. 1980 vanhemmasta äänitteestä Repo, Teppo (aik. Nikitin, Feodor),Nikittanpoika, s. 7. 11. 1886 Inkerissä Jaaman pitäjän Viistinänkylässä, k. 5. 1. 1961 Helsingissä, paimenhuilu 04 Mannerheimin marssi. Kopioitu v. 1980 vanhemmasta äänitteestä Söderlund, Juho eli "Porin-Jussi",s. 1889 Porissa, yksi- ja kaksirivinen harmonikka 06 Italian marssi. Kopioitu v. 1980 vanhemmasta äänitteestä Riskun pelimannit 07 Amerikan polkka. Kopioitu v. 1980 vanhemmasta äänitteestä Järvelän pelimannit 08 Unkarin marssi. Kopioitu v. 1980 vanhemmasta äänitteestä
DOI: 10.58167/qvwevg
title: AK4273 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Lasten telkeäminen keskenään tupaan vanhempien lähtiessä työhön. 02 Lehmien hakeminen iltaisin Kakkorinnevalta. 03 Kova raemyrsky 3.6.1895, joka rikkoi huoneista ikkunat, kertoja sisaruksineen yksin kotona. 04 Närvän talon maakaupat ja kertojan vanhempien meno kotureiksi; kertojan vanhin muistikuva tältä ajalta siivilän puhkaiseminen ällätikulla. 05 Närvän talon asuinrakennukset. 06 Närvän isäntä kielsi lukitsemasta talon portteja paastonajan alkaessa, kertojan äiti kävi salaa siunaamassa portit niin ettei emäntä päässyt niistä yöllä ulos lentämään, koturien häätö talosta tapauksen jälkeen. 07 Närvän emännän lento Rinta-Kukon lammasnavetan katolta omaan pihaansa. 08 Närvän emäntä eli Hentun Liisa. 09 Närvän emäntä varasti koturien perunoita ja leipiä, piika pääsi urkkimalla asiasta selville. 10 Kertojan vanhempien muutto Iivolaan, rakennukset. 11 Pirttikylän kirkkoherran Mäntylässä pitämät seurat. 12 Pikkupojan vanhempien seuroissa ollessa sytyttämä tulipalo. 13 Venäläinen muurimestari Kestinkylästä. 14 Hentun Liisa, noita. 15 Rinta-Kukon talon väki. 16 Samppa Närvä, puuseppä, Rinta-Kukon poikia. 17 Talon periytyminen aina vanhimmalle pojalle. 18 Kertojan koti vastapäätä Rinta-Kukon taloa. 19 Rinta-Kukon talon väki. 20 Närvän Sampan "mokluraudoista" tullut perheen keskeinen kahakka, Sampan suuttuminen ja isännän piileskely ladoissa; juopottelevat sisarukset veivät Sampan rahat. 21 Närvän Samppa Jurvan kunnan kustannuksella Kuopion hullujenhuoneelle. 22 Rinta-Kukon isännän keuhkotauti, rengit hoitivat työt. 23 Närvän Samppa Kuopiossa hoidossa kunnan kustannuksella. Kesto: 00:34:16
DOI: 10.58167/hn5pvp
title: AK4676 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lehtisalo, Paavo Erkki,s. 26.1.1903 01 Professori Aimo Murtosen lapsuus ja työskentely Selkeen kartanossa. 02 Professori Aimo Murtosen veli Antti Murtonen. 03 Aimo Murtosen itseopiskelu maataloustyön ohessa. 04 Aimo Murtosen itämaisten kielten harrastus. 05 Aimo Murtosen siirtyminen yliopistoon ja ylioppilaskirjoitukset sitä ennen. 06 Professori Murtosen hyvämuistisuus ja näkömuisti. 07 Aimo Murtonen dosenttina Australiassa. 08 Aimo Murtosen Suomessa suorittamat tutkinnot. 09 Professori Murtosen vähäinen unentarve. 10 Selkeen laidunkoeaseman muonamiehet. 11 Selkeen muonamies Murtonen, Aimo Murtosen isä, ja hänen viljelyksensä ja asuntonsa. 12 Aimo Murtosen sisarukset. 13 Kesä- ja vuosijarjoittelijat Selkeen koeasemalla. 14 Karjanhoitoharjoittelijat Selkeen koeasemalla. 15 Tarkastajat Selkeen koeasemalla karjanhoitoharjoittelijoiden työtä tarkastamassa. 16 Maataloushallituksen tarkastajat Selkeen laidunkoeasemalla. 17 Siipikarja Selkeen laidunkoeasemalla, ei kokeita siipikarjalla. 18 Selkeen laidunkoeaseman siat. 19 Suomenkarjan ja lampaiden siitoskeskukset Selkeessä. 20 Schwarzkopf-pässin tuottaminen Selkeeseen saksalaisten toimesta jatkosodan aikana, risteytykset. 21 Ayrshire-karja ja muut rodut Selkeen laidunkoeasemalla. 22 Mouhijärven oriyhdistyksen ensimmäinen ori Selkeellä. 23 Kruunun ori Eurassa Souppaalla 1920-luvulla. 24 Sikojen hävittäminen Selkeeltä ja sikalan muuttaminen nuoren karjan navetaksi. 25 Tanpereen eläinsuojeluyhdistyksen em. navetasta tekemä kantelu. 26 Lihakarjalle tehdyt ruokintakokeet Selkeellä. 27 Selkeellä tehdyt kokeet ja niiden vaikutus ympäristön maatalouteen, esimerkkejä. 28 Kertojalla kirja Kuninkaallisen Porin rykmentin komentajasta Berndt Otto Stackelbergistä (Selkeellä v. 1702-1722). 29 Porin rykmentti vangiksi Pultavan taistelussa. 30 Porin rykmentin miehet Pietaria rakentamassa ja Siperiassa. 31 Uudenkaupungin rauhan yhteydessä tapahtunut suomalaisten sotavankien vapauttaminen, alkujaan mouhijärveläisen valtaneuvos Liljestedtin osuus tapahtumiin. 32 Stackelbergin nimittäminen Suomen armeijan ylipäälliköksi ja hänen saamansa sotamarsalkan arvo. 33 Suomalaisten sotavankien uskonnollinen herätys Siperiassa. 34 Virsi 309, "sotavankien virsi". 35 Kertojan asunnon sijainti Selkeen kartanon entisen päärakennuksen paikalla. 36 Sudenkuoppa Selkeen vanhan päärakennuksen paikan luona, kuoppaan liittyvä tarina, kertoja kuullut Otto Uotilalta. 37 Otto Uotilan henkilötietoja. 38 Vanhoja kuparirahoja v. 1758 palaneesta Selkeen vanhasta rakennuksesta, muut löydöt, mm. vanha luotimuotti. 39 Kertojan ruotsalainen ratsuväen kivääri vuodelta 1877. Kesto: 00:32:56