cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.3886/e190482v1
title: [ECIN-May-2022-0204.R1] Replication Package for [Optimal Parental Leave Subsidization with Endogenous Fertility and Growth]

description: We examine the growth and welfare effects of parental leave subsidization in a life-cycle dynastic model with human capital externality. Such externality causes higher fertility, less parental time and expenditure on child human capital, and lower growth and welfare than the efficient levels. Efficient policies require subsidizing work leave, which includes parental leave, and labor income financed by a lump-sum tax. Calibration based on the U.S. data implies that a fully-covered leave duration of 7.8 weeks per parent financed by an increase in labor income tax would increase the annual growth rate by 0.06 percentage points and welfare by 0.027%.<br>
DOI: 10.58167/gqdmd5
title: AK4373 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vainionpää, Hermanni,s. 27.7.1897 Lappajärven Lamminkylässä, viulu 01 Uittomiehen masurkka, viululla. 02 "Leveä" valssi, viululla, peräisin Ruotsista. 03 Morjesta Manta, viululla. 04 Aho Kalle, harmonin soittaja. 05 Sikermä Haudanmaalta opittuja kappaleita, viululla. 06 Tanssisävelmä "vingerska", viululla. 07 Hanhi Nikolai, hanuripolkan soittaja. 08 Polkka, viululla. 09 Lappajärven laineilla, viululla. 10 Ruotsalainen marssi, viululla. 11 Viitosen polkka, viululla. 12 Purpurin osa, viululla. 13 Ei purpuria Lappajärvellä tanssina kertojan aikana. 14 Kertojan evijärveläisissä häissä näkemästä purpurin tanssinnasta. 15 Purpurin nuottien kulkeutuminen Lappajärvelle Evijärven Hautaloilta. 16 Rannisto Sulo, viulu, purpurinsoiton taitaja. 17 Vanha melodia, viululla. 18 Vanha melodia, viululla. 19 Porilaisten marssi, viululla. 20 Kultalan Eliaksen polkka, viululla. 21 Kertojan muistoja Hanhen Matista joka soitti Uuentuvan valssia viululla.
DOI: 10.58167/c6esoh
title: AK4819 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peltonen, Irja o.s. Aulamo,s. 26.1.1899 Kangasalla, muuttanut Tampereelle v. 1904, hammaslääkäri 01 Anna Hagelstam, ei kertojan laulunopettajana. 02 Kertojan laulunopettajat Tampereella: Elli Koskinen, Ida Hellsten, Meri Saarinen-Helski. 03 Kertojan ääniala; musiikinopetus koulussa, kertoja ei oppinut teoriaa. 04 Meri Saarinen kertojan laulunopettajana. 05 Laulaminen kotona vieraille. 06 Kertojan laulaminen kirkossa ja kansakoulun tilaisuuksissa. 07 Emma Ryselin laulajana, kotikonsertit. 08 Viulunsoittajat Romano ja Westerlund, kertoja ei tuntenut Lindelliä. 09 Ravintolapianisti Esa Lahtinen. 10 Willen Sauna, ravintola ja elokuvateatteri Hämeenkadulla. 11 Torvimusiikki Kangasalan Kirkkoharjulla. 12 Torvimusiikkia Johanneksen kirkossa v. 1918 sodan loputtua. 13 Helge Lindberg, kirkossa esiintynyt laulaja. 14 Maria Andersonin laulaminen Johanneksen kirkossa. 15 Yrjö Selin, sellisti; Hannikaisen veljekset. 16 Paunun suku, papillinen ja autosuku. 17 Pianisti Kerttu Bernhard. 18 Viulunsoittaja Arvo Hannikainen. 19 Viulunsoittaja Eino Raitio ja Heikki Halonen, kertoja ei tunne. 20 Ilmari ja Gerda Weneskoski. 21 Aleksanterin kirkon kanttori Autere. 22 Timo Mikkilä koulupoikana soittamassa Suomalaisella Klubilla. 23 Orkesterinjohtaja Georg Schneevoigt.
DOI: 10.58167/8qpyql
title: AK4208 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Marttila, Arvo Aatto,Joosepinpoika, s. 24.9.1909 Jurvan kirkonkylässä, kotiteollisuusopettaja 01 Puun osto ulkokuivana. 02 Pirtin kuivaamo ja puutavaran kuivaaminen siellä. 03 Käsitys, että puu sitkistyy pitkään kuivuessaan. 04 Lautasaunat puun kuivauspaikkoina. 05 Lautasaunan lämmittäminen. 06 Männyn ja koivun kuivumisaika. 07 Lautatavaran säilytys tuvan kuivausorsilla. 08 Puusepäntyöt kuivasta puusta. 09 Säästäväisyys puun hankinnassa, sirklaamattoman laudan käyttö. 10 Jurvalaisten kalusteiden laadun heikkeneminen sodan jälkeen, huonosti kuivatun puun käyttö. 11 Työskentely tuoreella puulla. 12 Kahden kappaleen liittäminen toisiinsa puun sydänpuolet ulospäin. 13 Levyn teko; puun sydänpuoli päällepäin halkeiluvaaran vuoksi. 14 Lastulevy puusepän materiaalina. 15 Muovipuu uusi materiaali. 16 Tyylikalusteiden teko tilaustyönä. 17 Kulkukaupassa myydyt huonekalut. 18 Tyylihuonekalujen myyntialueet. 19 Kotiteollisuuskoulu v. 1911 ja Pirtti Oy: n työtupa v. 1914. 20 Kustavilaista tyyliä esiintynyt jo 1800-luvulla. 21 Käsityökoulu 1860-70-luvulla. 22 Piianpeilien veistäminen ruotuväessä. 23 Mänty Sulo, tyylihuonekalujen valmistaja. 24 Barokki- ja varhaisbarokkihuonekalujen teko. 25 Tyylikalusteiden piirustukset muualta kuin Jurvasta. 26 Sulo Männyn oppilaat. 27 Turkulainen veistotaiteilija opettajana jonkin aikaa, riitaantui Anselmi Wiikin kanssa. 28 Kertoja Helsingissä taideteollisuuskoulun iltakursseilla v. 1934-37. Kesto: 00:31:00
DOI: 10.58167/hoxv2q
title: AK4004 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Söderström, Axel,f. 22.3.1891 i Karleby 01 Lädertillverkning, fetter som användes. 02 Målarfärger. 03 Hittatrån, tran från självdöda sälar. 04 Trolldom och sägner. 05 Gårdsgrupper av rädsla för vilddjur. 06 Vargdörrar och vargfällor. 07 Läderförsäljning. 08 Främmandearbeten. 09 Skomakare och skodon. 10 De bästa hudarnas ursprungsort. 11 Saltade hudar. 12 Skador som uppstår om hudar fryser. 13 Försäljning av läder. 14 Skinn från vilda djur. 15 Blötläggning av hudar. 16 Garvarverktyg. 17 Infettning av hudar. 18 Glansning av hudar. 19 Knappkängor. 20 Specialprodukter: pälsvästar, fällar. 21 Filtar och filtstövlar. 22 Skinn från Ryssland. 23 Imitationer av rysk skinnlukt med näverolja. 24 Sälhudar. 25 Spelmän. 26 Purpuri och musikutflykt till Piteå. 27 Brudkronor och brudläderskor. 28 Andra spälmän, Mats Pensar. Kesto: 00:35:14
DOI: 10.58167/grwowf
title: AK4472 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Raudus, Johan Samuel (Jussi),s. 15.6.1906 01 Ounasjoen lohiapajia ja kutupaikkoja. 02 Sanojen "niva" ja "köngäs" merkitys. 03 Erään putouksen räjäyttäminen veneellä kulun helpottamiseksi. 04 Veneenvetorata Ounasjoen itäpuolella, rahdin tuonti Kemistä vaneellä. 05 Pekka Juhonpoika Rauduksen kasvattipoika Kustaa Nuottila kertojan tietolähteenä. 06 Pekka Raudus, kansanpersoonallisuus. 07 Kauppias Juho Kariniemi, tämän muutto Amerikkaan; Raudus työssä Kariniemellä tavaroita kuljettamassa, Rauduksen lausahdus Kariniemelle. 08 Tulvat veneliikenteen haittana. 09 Tavarankuljetukset Ounasjokea pitkin, eräs kilpasauvonta ja Taivalkosken nousu sen yhteydessä. 10 Kauppias Mokko Kittilän Alakylässä. 11 Venäläiset jauhomatot, niiden paino; Pekka Rauduksen kantamat jauhomatot yhteensä 240 kg. 12 Paksu (1642) ja Jokela (1810), Könkään kylän vanhoja taloja, Könkään talon verotuksen alkaminen v. 1731. 13 Talojen numeroinnissa sattunut sekaannus, kertojan kotitalon paikka asuttu vuodesta 1616. 14 Könkään piirin talojen numerointi, Junttilan tekemä numerojärjestys. 15 Hanhivaaran talon vaiheita ja omistajia, Hanhimaan ja Nivan taloja. 16 Mojo, Nivalan kylään Hämeestä tullut asukas, Aarne Nivan suku. 17 Mikko Raudus ostanut Hanhivaaran tilan v. 1778. 18 Tervan käyttö: veneiden, rekien ja köysien tervaaminen. 19 Tervahaudat Raudusjärvellä kertojan aikana, viimeiset tervahaudat v. 1917 ja 1920. 20 Tervan kuljetus jokea pitkin kevättulvan aikana, tervatynnyreitä ei kiinnitetty puomiin. 21 Raudusjärvellä poltettu terva, Rännin Aukusti tervanpolttomestarina Kapsniemessä. 22 Tervahaudan rakenne, sytytys ja valvominen. 23 Viimeisissä haudoissa poltetut puut, ei puun koloamista. 24 Kertojan metsäpalstan laatu, puiden myynti, tapaus v. 1934. 25 Kelopuun käyttö poltto- ja rakennuspuuksi, kelopuun laatu, puun kierous, kasvuhäiriö. 26 Kertoja käynyt metsäkoulun; kiertyneen puun käyttö rakentamiseen, kierteen suunnan vaikutus. 27 Haapapuu sahatavarana ja rekien raaka-aineena, haapalautojen sahaus. 28 Kylvövakka, ostettu. 29 Kertojan kotitalo, kertojan isoisän äiti pellonraivaajana, kertojan kotitalossa 2 ha ohraa. 30 Sorvin käyttö, Hietalahdessa polkusorvi. 31 Puuseppä Samuel Hietalahti.
DOI: 10.58167/mjvwnn
title: AK4098 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Toivonen, Heikki,s. 16.6.1921, 5-rivinen harmonikka 01 Polskaa ei juuri soitettu. 02 Polskahäät Ullava Haapalassa 1940-luvulla. 03 1930-luvun lopun tanssimusiikista. 04 Lentäjän valssi. 05 Masurkka. 06 Viulunsoittaja Vilho Koittola. 07 Koittolan soittajasisarukset: Vilho ja Yrjö, viulu, Auno ja Ilmari sekä Kaino Järvinen, kantele. 08 Yrjö Koittolan ja Eljas Kentalan soitto yhdessä talvisodan aikana Vuoksenrannalla. 09 Kertojan soittaminen Vilho Koittolan kanssa v. 1939. 10 Kertojan repertuaarista. 11 Kielon jäähyväiset, valssi. 12 Seuraavan marssin oppiminen ja muistiin palauttaminen. 13 Tarkkampujain marssi. 14 Yhtyesoitto Kälviällä. 15 Triangelin käyttö. 16 Kimara-yhtye v. 1953-1963. 17 Yleisön suosimat tanssit 1950-luvulla: valssi, tango ja hotti. 18 Hotti, näyte tanssisävelmästä. 19 Humpan tulo hotin tilalle. 20 Tangon asema v. 1939 lähtien. 21 Tango "Punaruusut, punahuulet, punaviini". Mukana tuntematon mieshenkilö. Pulkkinen, Paavo,s. 10.12.1912 Sortavalan mlk:n Kuokkaniemen kylässä, asuu Saarijärvellä, maanviljelijä, suntio 22 Henkilötietoja. 23 Vanhemmat: Lauri ja Anna Pulkkinen, o.s. Pöllänen. 24 Vanhemmat renqvistiläisiä. 25 Äiti tunsi Helena Konttisen. 26 Seurapuhuja räätäli Paakkunainen, palava rukoilija. 27 Seurat kertojan kotona. 28 Muita puhujia: Juhana Pitkänen, Härkiön Juhana. 29 Opettaja Mikko Räty. 30 Kertojan äiti veisuun aloittajana seuroissa. 31 Muutto Sortavalasta v. 1940 Oulaisiin. 32 Oulaisten kanttori laulatti äitiä. 33 Kertoja Karjalan Evankelisen seuran matkapuhujana. 34 Kertoja Saarijärven seurakunnan suntiona. 35 Halullisten Sielujen Hengelliset Laulut (HSHL) 3 "En ymmärrä, mikä ilo, mikä kunnia". 36 HSHL 6 "Oi, herätkää te hitaat sielut juuri". 37 Matti Pitkänen, matkasihteeri. 38 Halullisten Sielujen Hengellisten Laulujen (HSHL) käytöstä. 39 HSHL 9 "Tulkaat tänne kuin työtä teette". 40 Renqvistiläiset ja Länsi-Suomen rukoilevaiset. 41 Veisuukirjat: virsikirja ja Halullisten Sielujen Hengelliset Laulut, nuorilla Hengelliset laulut ja virret. 42 HSHL 10 "Salli Jeesus että saanen". 43 HSHL 11 "Ah suloisin mun Jeesuksen". 44 HSHL 13 "O armo ja rakkaus suur". 45 HSHL 15 "Autuas se päivä lienee", kertojan lempivirsi. 46 HSHL 16 "Nyt ylös sieluni". 47 HSHL 18 "Nyt nyt kokoon tulkoot". 48 HSHL 24 "Armon lapset veisatkaat". 49 HSHL 31 "Jeesus armosta auttakoon" 50 Hengellisten laulukirjojen hankinta Länsi-Suomesta. 51 HSHL 33 "Jeesus Jeesus joudu jo". 52 HSHL 49 "Nyt ihmettä tuhlaajapojasta kuulkaat". 53 HSHL 54 "Kokoontukaat armon lapset", katkelma alusta.
DOI: 10.58167/tuqxuq
title: AK4751 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Balto, Berit-Ellen,tunturilappalainen 01 Selostusta saamen kielellä. 02 Joiku, kertoo nuoresta lappalaisesta, joka joutui jättämään kotiseutunsa. 03 Korkea-arvoisen pojan joiku. 04 Kertojan omasta joiusta. 05 Erkki Ala-Könnin joiku. 06 Erkki Ala-Könnin joiku (esitetty 2 päivää myöhemmin kuin edellinen). 08 Tampereen joiku. 09 Vuokon joiku. 10 Erkki Ala-Könnin joiku. 11 Joiku. Balto, Berit-Ellen ja Björklund, Vifast 07 Joikujen pitkäikäisyydestä, säilyminen sukupolvelta toiselle, esimerkkejä, selostus saameksi ja ruotsiksi.
DOI: 10.58167/pp0zxo
title: AK4623 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ojala, Jaakko Eemeli,s. 5.8.1894 Ylihärmän Hirvelässä, maanviljelijä 01 Hirvelän talon myynti. 02 Hirvi-Salun toinen avioliitto ja muutto Vainiotaloon, juopottelu ja vararikko, talo vaimon nimiin. 03 Ernsti Hirvelä. 04 Kaunismäen talon jakaminen veljesten kesken, veljestappo maapalan tähden. 05 Kertoja taksvärkissä Hirvelässä, Ernsti Hirvelä aidaksia ajamassa samalla kertaa. 06 Hirvelän talon maine ensimmäisen ja toisen emännän aikana. toisena haastattelijana Kalle V. Rintanen Finström, Elna,s. 16.1.1900 New Yorkissa USAssa, leipuri 07 Henkilötietoja. 08 Kertoja Forsbergin leipomossa työssä. 09 Ruisleivän valmistus. 10 Leipomon uuni ja sen lämmitys. 11 Forsbergilla leivotut leivät. 12 Markkinoille leivotut munkkipossut. 13 Forsbergilla leivotut pullat ja pikkuleivät. 14 Runebergintorttuja vain Granbergin leipomosta. 15 Granbergin ja Forsbergin leipomot Uudessakaarlepyyssä. 16 Täytekakut, ei krokaaneja, kakkujen tilaaminen juhliin. 17 Verileipä ja sen käyttö. 18 Ei ohraleipää: vehnä- ja ruisjauhojen käyttö. 19 Limppujen valmistus. 20 Leipomossa käytetyt mausteet. 21 Aikaisin aamulla työhön, uunin lämmitys. 22 Korppujen valmistus, ei rinkeleitä. 23 Leipomossa työssä kertoja ja rouva Forsberg, pitkät työpäivät. 24 Kertoja ei tiedä pelimanneista; tanssipaikat: nuorisoseurantalo. 25 Vanha hanurinsoittaja, ei torvisoittokuntaa. 26 Tanssit: valssi, polkka, sottiisi, menuetti ja polska. 27 Naisten puvut. 28 Naisten ja miesten käyttämät värit. 29 Leikit. kerronta ruotsiksi
DOI: 10.58167/65sisk
title: AK5228 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Jalonen, Kalle Ilmari,s. 14.3.1909 Lempäälässä 01 Saapasvarsien tekeminen, plokki. 02 Pikilangalla neulominen, saappaiden pohjat. 03 Kappien liimaaminen saappaan taakse, suutarin työssä käytetty liisteriä. 04 Kertojan isän saappaan valmistus. 05 Kenkien nariseminen, sanonta "suutarin palkka jäi maksamatta". 06 Hyppösen kenkätehtaan isännöitsijän kenkien teettäminen aina kertojan isällä. 07 Suutarin työvälineitä: suutarirumppu, istuin, ja pöytä, suutarin tiski. 08 Suutarin vasarat ja naskalit. 09 Puutikkunaulojen käyttö, kertojan isän naskali. 10 Suutarimestarille kamariin ruoat taloissa. 11 Suutarin käyttämiä työkaluja. 12 Kenkien lakkaaminen lopuksi, sanonta "Kengät lankataan ja kärjet lakataan". 13 Kertojan kehotukset isälleen lopettaa suutarintyöt ja tupakanpoltto, isän saama astma. 14 Akseli Sikojärven neuvo ostaa astmatupakkaa apteekista, kertojan isän mielipide niistä. 15 Kertojan isän kuolema. 16 Kertoja Partolan kenkätehtaassa töissä, muut työpaikat. 17 Kertoja Aaltosen kenkätehtaassa saksalaisen mallimestarin apulaisena, mallimestarin suhtautuminen kertojaan. 18 Tamperelainen kenkäkauppias Kustaa Helminen. 19 Kertojan työt Aaltosen kenkätehtaassa. 20 Kertoja Valmetin tehtaalla metallimiehenä 30 vuotta, kunniakirja Valmetilta parannusehdotuksesta. 21 Kertojan isän suutarintyöt, kengän koristelu. 22 Lestikoukku ja sen käyttö; isän suutarinpöydällä olevia työkaluja. 23 Kertojan isän messinkinen rasia, sisällä messinkityhtiä, niiden käyttö. 24 Kertojan isän suutarinpöydällä olevia työkaluja: korkonaulat ja korkonaskali, niiden käyttö. 25 Raspin käyttö kengänpohjan teossa. 26 Suutarin käyttämät hohtimet. 27 Kertojan isän tekemiä nappikenkiä. 28 Nappikenkien teossa tarvittavat nappitongit. 29 Nappikoukut nappikenkien teossa. 30 Nappikenkien käyttö. 31 Kertojan urheiluinnostuksen alku, Pirkkalan Naistenmatkalla ollut urheiluseura. 32 Kertoja Tampereella ollessaan Tampereen Kisatovereissa. 33 Kertoja osallistunut Tampereella ollessaan katujuoksuun: katujuoksun reitti ja osanottajat, Valmetin tehtaan joukkue voittanut kiertopalkinnon. 34 Maratoonari Haveri; kertoja pikajuoksija. 35 Pirkkalassa ei urheiluseuraa v. 1919 kertojan muuttaessa Pirkkalaan, Pirkkalan Pinnistäjien perustaminen v. 1935, seuran johtokunta ja kilpailut naapuripitäjiä vastaan.
DOI: 10.58167/gwtnju
title: AK4038 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ranta-Valkama, Anselmi,Antinpoika s. 27.2.1893 Karijoen Mykyn kylässä 01 Silta Eenokki Ojalan mailla. 02 Kujat valtatieltä tiukkalaisten metsiin. 03 Myrkky alkuaan ruotsalainen kylä, kuulunut Lappväärttiin. 04 Kylätappelut. 05 Tappelijat. 06 Ruotsalaisten ja suomalaisten väliset suhteet. 07 Maanmittarien puolueellisuus. 08 Kylätappelut. 09 Mattila Johannes ja Anttila Kalle, viulupelimanneja. 10 Norrbacka Leander, hanurinsoittaja. 11 Haavisto Antti, viulunsoittaja. 12 Faprikööri, klarinetinsoittaja. 13 Muurari Vilho Haavisto, kaakelintekijä Tiukan Välikylässä. 14 Niemet, muurareita. 15 Haaviston tiilitehdas. Kesto: 00:15:19
DOI: 10.3886/e190482v2
title: ECIN Replication Package for "Optimal Parental Leave Subsidization with Endogenous Fertility and Growth"

description: We examine the growth and welfare effects of parental leave subsidization in a life-cycle dynastic model with human capital externality. Such externality causes higher fertility, less parental time and expenditure on child human capital, and lower growth and welfare than the efficient levels. Efficient policies require subsidizing work leave, which includes parental leave, and labor income financed by a lump-sum tax. Calibration based on the U.S. data implies that a fully-covered leave duration of 7.8 weeks per parent financed by an increase in labor income tax would increase the annual growth rate by 0.06 percentage points and welfare by 0.027%.<br>
DOI: 10.58167/eql0qe
title: AK4056 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Santaheini, Arvo Uljas,s. 21.10.1899 01 Majoittuminen Veskelyksen asemalla sodan aikana, paljon luteita. Halme, Mikko,s. 28.1.1922 Laihialla, huuliharppu 02 Kertojan henkilötietoja. 03 Polkka. 04 Valssi. 05 Polska. 06 Polkka. 07 Pelimannit Laihialla. 08 Karjala Jussi ja Liukku Edvin, kaksirivisen hanurin soittajia. 09 Ritola Akseli, pelimanni. Lindgren, Helga o.s. Vanhaprosi,s. 27.6.1907 Karijoella. 28 Kertojan henkilötietoja. 29 Kertojan mies kiertokoulunopettaja Kalle Lindgren. 30 Kalle Lindgrenin tulo alakoulunopettajaksi Prosin koululle. 31 Opettaja Kalle Lindgren. 32 Kansakoulu 1930-luvulla. 33 Prosin kansakoulunopettajat. 34 Kertoja koulun keittäjänä. 35 Neiti Sandra Kompsi, kauppiaan tytär. 36 Kauppias Jaakko Kompsi. 37 Orrelan kauppa. 38 Muut kaupat. 39 Kalle Lindgren, opettaja. 40 Kalle Lindgrenin synnynnäinen käsivamma, käsityöharrastus siitä huolimatta. 41 Kalle Lindgrenin syntymäkoti Lammilla. 42 Kertoja koulun keittäjänä vuodesta 1949 lähtien. 43 Kouluruoat. 44 Ruokatarvikkeiden hankinta koululle. 45 Oppilaiden ruokatarvikkeiden tuonti ja osallistuminen keittolan töihin. 46 Pihanpuhdistustalkoot keväisin. 47 Koulun lämmittäminen, puiden kantaminen raskasta. 48 Koulun muuttuminen. 49 Koulun liikuntaopetus, urheilumieliset opettajat. 50 Kurinpito koulussa. 51 Oppilaiden pahanteko. 52 Koulu vapaa-ajan kokoontumispaikkana. 53 Kuoroharrastus. 54 Shakkikerho. 55 Luoma Sakari, koulun johtokunnan puheenjohtaja. 56 Koulun hallinnon muuttuminen. 57 Opettaja Lipasti. 58 Opettaja Viita. 59 Opettaja Rintakoski, musiikin harrastaja. 60 Opettaja Lipasti. 61 Opettaja Valtonen. 62 Jatkokurssit. 63 Opettaja Hilja Valtonen, kirjailija. 64 Lipastin ja Valtosen pitämät jatkokurssit, Valtosen leikkitunnit. 65 Opettaja, kirjailija Valtonen. 66 Prosin koulu. 67 Opettajien vaihtuminen usein. 68 Opettaja Hurula. 69 Opettajien alkoholinkäyttö. 70 Tyttöjen käsityöt koulussa. 71 Koulukirjat ja muut koulutarvikkeet. 72 Rihvelitaulu kiertokoulussa. 73 Koulukeittolan perustaminen. Uusiprosi, Toini,Kallentytär s. 27.10.1891 Karijoella 10 Kertojan henkilötietoja. 11 Kertojan isä klarinetinsoittajana. 12 Hakala Otto, kanttori, klarinetinsoittaja, torvisoittokunnan johtaja, 13 Kertojan isän viulu. 14 Uusiprosi Otto, kertojan veli, viulunsoittaja. 15 Talon pitäminen suvun hallussa. 16 Kertojan isä viulunsoittajana. 17 Kertojan isä Kanadassa. 18 Kertoja kutojana. 19 Saran tamppauttaminen. 20 Kertojan isä Jepuan villakehräämön asiamiehenä. 21 Pellavien välitys Tampereelle. 22 Huonekasvit. 23 Näsiänmarjapensas, koristekasvi. 24 Prosin puutarha. 25 Uudenprosin talon rakentaminen. 26 Sukunimen muuttaminen. 27 Kertojan isän kuolema.
DOI: 10.58167/cheqcz
title: AK4810 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-Kulju, Reino,s. 25.4.1898 Kuortaneella, kouluneuvos, asuu Seinäjoella. 01 Osakunnan inspehtorit Torppa ja Ingman, osakunnan kuraattori Eino V. Lehtinen. 02 Osakunnan huoneet. 03 Osakunnan aktiivisia jäseniä: Ansas Vaasasta, Rauha Mäkinen Alavudelta. 04 Sokkosila olo osakunnassa. 05 Kerttu Visa, nyk. Ignatius, innokas osakuntalainen Vaasasta. 06 Osakunnan kantajoukko. 07 K.R. Ahlbäck, innokas puheenvuorojen käyttäjä osakunnan kokouksissa. 08 Inspehtorin shakinpeluu osakuntalaisten kanssa. 09 Keskusteluillanvietot osakunnassa; maakunta-aate. 10 Kielikysymys, AKS ja Eteläpohjalainen osakunta; Ingmanin maltillisuus. 11 Pohjoispohjalaiset AKS:n johdossa. 12 Liittyminen Akateemiseen Karjala-Seuraan, Eteläpohjalaisen osakunnan AKS-läisyys. 13 Aktiivisia osakuntalaisia. 14 Osakunnan vuosijuhlat. 15 Väinö Oksala, myöh. Koivusalo, hyvin aktiivinen osakuntalainen. 16 Penni, Venni Koskelan perustama osakunnan vippikassa. 17 Eteläpohjalainen osakunta, talonpoikaisosakunta. 18 Laulaminen osakunnassa, maakuntahenki. 19 Osakuntalaisten jussinpaidat. 20 Osakunnan 20-vuotisjuhlat v. 1928, osakunnan ansiomerkkien jako. 21 Maakuntahenki ja suomalaisuusaate Eteläpohjalaisessa osakunnassa. 22 Kotiseuturetki v. 1927, osallistujat. 23 Kotiseuturetkellä pidettyjen juhlien ohjelma. 24 Aulis J. Alasen runoilema parodia Savolaisten laulusta, saneltuna. 25 Osakunnan kesäjuhlat 1926 Vaasassa, 1927 Lapualla. 26 Kertoja osakunnan kuraattorina, välillä Seinäjoella lehtorina syksyllä 1927; Arvo Antila osakunnan kuraattoriksi kertojan jälkeen. 27 Akateeminen Karjala-Seura, sen perustaja Elias Simojoki; Reino Vähäkallio AKS:n jäsen n:o 2. 28 Erkki Räikkönen, inkeriläinen AKS:n jäsen, perusti myöhemmin kilpailevan Itsenäisyyden liiton. 29 Vihan veljet, AKS:ssä toiminut ryhmä. 30 AKS:n ohjelma: suomalaisuus-, maanpuolustus- ja heimoasia. 31 AKS:n "ryssänviha".
DOI: 10.58167/ngfr26
title: AK4375 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vainionpää, Hermanni,s. 27.7.1897 01 Portinalus-nimisestä paikasta löydetyt savityöt. 02 Niemipellot, Olin kivi 03 Rovasti Fellmanin kalkkiviljelykokeilu ym. 04 Rovasti Fellman haettu pahoja henkiä karkoittamaan "ryskävästä" kalkkikivipiisistä, jolloin rovasti keksii kalkkikiviteollisuuden mahdollisuuden. 05 Sammuttamattoman maanviljelyskalkin vaarallisuus ja sen kaupittelu. 06 Lammin höyrymyllyn rakentaminen. 07 Fagerholm ja Alanko, koneiden asentajat. 08 Lammin höyrymyllyn rakentaminen ja rakentajat. 09 Hautalan mestari Heikki Dahlbacka soittamassa Ville Koskelan tekemää kannelta kertojan kotona. 10 Heikki Dahlbacka, itselleen harmonin ja ompelukoneen rakentanut monitoimimies ja persoonallisuus. 11 Henrik Theodor Snellman, Snellmanin "jätkäilevä" veljenpoika ja hänen edesottamuksensa. 12 Ei historiallisia paikkoja Kärnässä. 13 Lappalaisten susikuopat Koskelassa Lamminkylässä ja katiskat jokivarsilla. 14 Suvenrita, pyyntikuoppa. 15 Koskella olevat väliaikaiset haudat, multakuopat hiekkatöyräällä. 16 Evijärvellä ruumissaari. 17 Erään tytön Pitkästön saarelle päättynyt pakomatka isonvihan aikana. 18 Pitkästön saaren kummittelu. 19 Lappalaisten viimeisimmistä asuinpaikoista. 20 Tarina kahden ilmeisesti Savosta tulleen uudisasukkaan pyyntialueriidasta ja sovinnonteosta Arkkumetsässä. 21 Myöhempien aikojen uudisasukkaista. 22 Ruotsalaisten tulo. 23 Perimätieto Kärnänsaaren ensimmäisistä asukkaista, erään pojan tarina. 24 Rovasti Fellmanin pappilan sijainti. 25 Harjun kansakoulu, kirkonkylän ensimmäinen. 26 Haikara-nimen alkuperästä. 27 Malmin nostamiskokeilu. 28 Kertojan isä sepänopissa Iisakki Luomalla Alajärvellä. 29 Matti Vainionpää, kertojan isä.