cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.5517/ccdc.csd.cc2fh0rq
title: CCDC 2248763: Experimental Crystal Structure Determination

description: Related Article: Koichiro Masada, Shuhei Kusumoto, Kyoko Nozaki|2023|Organometallics|42|971|doi:10.1021/acs.organomet.3c00143
description: An entry from the Cambridge Structural Database, the world’s repository for small molecule crystal structures. The entry contains experimental data from a crystal diffraction study. The deposited dataset for this entry is freely available from the CCDC and typically includes 3D coordinates, cell parameters, space group, experimental conditions and quality measures.
DOI: 10.58167/nmobvd
title: AK5272 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Hirsirakennustekniikkaa. 02 Vanhat hirsiset asuinrakennukset: tupa ja pakari. 03 Torppien huonejärjestys. 34 Vesikatto. 05 Tuvan ja pakarin väliset kamarit. 06 Hirsirakenteista, ”kara” ja ”hanerva”. 07 Taloissa kaksi välikamaria, torpissa yksi; kamarien käyttö. 08 Kertojan kotitalon huoneet ja niiden käyttö. 09 Vieraspytinki juhlakäyttöön, lämmittäminen lukusia varten. 10 Syytinkipirtti. 11 Syytinkijärjestelmä. 12 Vehmaasta erotetun Heikkilän talon osto takaisin, kaupassa mukana tullut syytinkisopimus ja kertojan vaarin käräjöinti siitä. 13 Syytinkejä ja vanhojapoikia joka talossa, ”setämiesten” asema taloissa. 14 Ylösottomaiden antaminen taloissa isännän veljien käyttöön, ei kirjallisia sopimuksia; Torvella pojanpoika saanut ostaa isoisänsä viljelemän maan. 15 Torpparilain vaikutukset. 16 Kertojan eno, äidin velipuoli, lautamiehenä. 17 Kertoja kolme vuotta lautamiehenä. 18 Käräjäpiirin laajuus, istuntopäiviä 50-60 vuodessa; käräjillä istuminen haittana omalle maanviljelylle. 19 Kuorma-autonkumien varkauksien tutkinta.
DOI: 10.5517/ccdc.csd.cc2fh0ts
title: CCDC 2248765: Experimental Crystal Structure Determination

description: Related Article: Koichiro Masada, Shuhei Kusumoto, Kyoko Nozaki|2023|Organometallics|42|971|doi:10.1021/acs.organomet.3c00143
description: An entry from the Cambridge Structural Database, the world’s repository for small molecule crystal structures. The entry contains experimental data from a crystal diffraction study. The deposited dataset for this entry is freely available from the CCDC and typically includes 3D coordinates, cell parameters, space group, experimental conditions and quality measures.
DOI: 10.5517/ccdc.csd.cc2flt1x
title: CCDC 2252399: Experimental Crystal Structure Determination

description: Related Article: Ryohei Doi, Masashi Yasuda, Naoki Kajita, Kenta Koh, Sensuke Ogoshi|2023|J.Am.Chem.Soc.|145|11449|doi:10.1021/jacs.3c03471
description: An entry from the Cambridge Structural Database, the world’s repository for small molecule crystal structures. The entry contains experimental data from a crystal diffraction study. The deposited dataset for this entry is freely available from the CCDC and typically includes 3D coordinates, cell parameters, space group, experimental conditions and quality measures.
DOI: 10.6084/m9.figshare.23294534
title: Supplementary Material for: Impact of Pulmonary Hypertension Hemodynamic Phenotype on Incident Atrial Fibrillation

description: Introduction: Atrial fibrillation/flutter (AF) is common among patients with pulmonary hypertension (PH) and is associated with poor clinical outcomes. AF has been shown to occur more commonly among patients with post-capillary PH, although AF also occurs among patients with pre-capillary PH. The goal of this study was to evaluate the independent impact of PH hemodynamic phenotype on incident AF among patients with PH. Methods: We retrospectively identified 262 consecutive patients, without a prior diagnosis of atrial arrhythmias, seen at the PH clinic at Mayo Clinic, Florida, between 1997 and 2017, who had right heart catheterization (RHC) and echocardiography performed, with follow-up for outcomes through 2021. Kaplan-Meier analysis and Cox-proportional hazards regression modeling were used to evaluate the independent effect of PH hemodynamic phenotype on incident AF. Results: Our study population was classified into two broad PH hemodynamic groups: pre-capillary (64.9%) and post-capillary (35.1%). The median age was 59.5 years (Q1: 48.4, Q3: 68.4), and 72% were female. In crude models, post-capillary PH was significantly associated with incident AF (HR 2.17, 95% CI: 1.26 – 3.74, p=0.005). This association was lost following multivariable adjustment, whereas left atrial volume index remained independently associated with incident AF (aHR 1.30, 95% CI: 1.09 – 1.54, p=0.003). Conclusion: We found PH hemodynamic phenotype was not significantly associated with incident AF in our patient sample, however, echocardiographic evidence of left atrial remodeling appeared to have a greater impact on AF development. Larger studies are needed to validate these findings and identify potential modifiable risk factors for AF in this population.
DOI: 10.6084/m9.figshare.23294534.v1
title: Supplementary Material for: Impact of Pulmonary Hypertension Hemodynamic Phenotype on Incident Atrial Fibrillation

description: Introduction: Atrial fibrillation/flutter (AF) is common among patients with pulmonary hypertension (PH) and is associated with poor clinical outcomes. AF has been shown to occur more commonly among patients with post-capillary PH, although AF also occurs among patients with pre-capillary PH. The goal of this study was to evaluate the independent impact of PH hemodynamic phenotype on incident AF among patients with PH. Methods: We retrospectively identified 262 consecutive patients, without a prior diagnosis of atrial arrhythmias, seen at the PH clinic at Mayo Clinic, Florida, between 1997 and 2017, who had right heart catheterization (RHC) and echocardiography performed, with follow-up for outcomes through 2021. Kaplan-Meier analysis and Cox-proportional hazards regression modeling were used to evaluate the independent effect of PH hemodynamic phenotype on incident AF. Results: Our study population was classified into two broad PH hemodynamic groups: pre-capillary (64.9%) and post-capillary (35.1%). The median age was 59.5 years (Q1: 48.4, Q3: 68.4), and 72% were female. In crude models, post-capillary PH was significantly associated with incident AF (HR 2.17, 95% CI: 1.26 – 3.74, p=0.005). This association was lost following multivariable adjustment, whereas left atrial volume index remained independently associated with incident AF (aHR 1.30, 95% CI: 1.09 – 1.54, p=0.003). Conclusion: We found PH hemodynamic phenotype was not significantly associated with incident AF in our patient sample, however, echocardiographic evidence of left atrial remodeling appeared to have a greater impact on AF development. Larger studies are needed to validate these findings and identify potential modifiable risk factors for AF in this population.
DOI: 10.58167/6xifne
title: AK4890 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Iltanen, Jalmari Johannes (Hannes) Kustaanpoika,s. 5.7.1911 Lapissa, muuttanut 2-vuotiaana Euraan, paperikoneenhoitaja, palopäällikkö 01 Kauttua talvisin: metsätyöt ja tukinajo. 02 Halkojen käyttö Kauttuan tehtaalla; tehtaan väki sai ostaa halkoja, halkojen hinta. 03 Pelimannit hinaajalla. 04 Lautalla kaksi miestä, yhteydenpito hinaajaan. 05 Yhtiön tehtaan ja metsäosaston välillä ei juuri yhteyttä, esimerkki työntekijöiden puhelinmaksuista. 06 Tehtaan puutavaran osto metsäosastolta. 07 Selluloosaa ei tehty, hionnan loppuminen v. 1938 hienopaperituotantoon siirryttäessä. 08 Kauttuan tehdas nykyään: paperikoneiden määrä, tuotannon kasvu. 09 Savukepaperia ei valmistettu. 10 Uusia artikkeleita: itsejäljentävä paperi, josta saa 12 selvää kopiota, ja hienot painopaperit. 11 Laman näkyminen Kauttualla, kesälomaseisokit. 12 Uittomiehet vieraspaikkakuntalaisia, monet metsätöissä talvisin. 13 Tarina Kauttuanlahteen hukkuneesta morsiamesta, Morsiamenkivi. 14 Uudenluodon synty jättiläisen heittämästä lapiollisesta, hiisien suuttuminen kirkonkellojen alkaessa kuulua. 15 Erään professorin mittausten mukaan Pyhäjärven pohjassa lähteitä. 16 Professorin kalliin mittauslaitteen putoaminen järveen. 17 Nuottakalastus Pyhäjärvellä, paljon kuoretta Helsinkiin, Viipuriin ja Leningradiin 1920-luvulla. 18 Kuoreenpyyntiä vain talvella. 19 Honkilahden Mannilassa eniten nuottakalastusta, kuoreiden kuljetus Kauttuan asemalle. 20 Kalanvälittäjä Nummela Säkylässä 1920-30-luvulla, mm. siikaa eri kaupunkeihin. 21 Nuotanveto jäällä. 22 Kuoretta paljon vielä v. 1939, nykyään enää vähän.
DOI: 10.58167/dmqcka
title: AK4331 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Punkeri, Elsa Elisabet o.s. Ylitalo,s. 13.10.1892 Rantsilan kirkonkylässä, opettaja 01 Almanakka pirtinseinällä. 02 Kapulan kierrättäminen kylässä onnettomuustapauksissa. 03 Tahallinen väärä hälytys, eräs tapaus; syytteeseen joutuminen. 04 Aprillipäivän pilat. 05 Lasten juoksuttaminen lahtipäivänä makkaranmittaa, lasimorttelia tms. hakemassa. 13 Purpuri. 14 Polska ja polkka. 15 Kertojan serkun häät v. 1902, sulhasen tulo Vareksen taloon porolla Pudasjärveltä. 16 Suurissa taloissa kaksi asuinrakennusta. 17 Vihkiminen kotona. 18 Korkea morsiuskruunu ja vihkikatos, käytössä Pulkkilassa vielä 1800-luvun lopulla. 19 Raanu ja tyynyt vihittäessä. 20 Morsiustytöt ja -pojat. 21 Morsiamen huntu ja myrttiseppele. 22 Kunnian kruunu morsiamella. 23 Kertojan serkun häät: vihkiminen, mehu- ja rinkelitarjoilu, tanssi. 24 Ruokailu häissä. 25 Häähuonetta ei koristeltu. 26 Kenkkärit eli pitokokit häissä. 27 Häiden ruokatarjoilu Pohjois-Pohjanmaalla. 28 Istumajärjestys hääpöydissä. 29 Papin paikka hautajaispöydässä. 30 Pitoruoat. 31 Tanssiminen häissä, yöpyminen. 32 Aamukahvin tarjoilu häävieraille, kenkkäreillä yöröijy ja alushame. 33 Häiden jatkuminen toisena ja kolmantena päivänä. 34 Ei hää- eikä hautajaiskaramelleja. 35 Häätanssin aloittaminen valssilla. 36 Kertojan serkun häiden pelimannit. 37 Heikki Häkkilä, pelimanni. 38 Kertojan serkun avioliitto kelloseppä Karvosen kanssa, liike ensin Oulussa, sitten Raahessa. 39 Puhemiehen käyttö. 40 Kerälän kylän mies Männistön tytärtä kosimassa, äidin tahdon voittaminen, eräs tapaus. 41 Kurikkakankaan mökit, talollisten työväkeä. 42 Talollisten ja mökkiläisten hyvät suhteet, ei avioliittoja. 43 Karjankutsu "Ptrui Kirjasta, ptrui Korjasta". 46 Karjankutsu "Tulukaa pois ämmät". 47 Kertojan isoisän könninkello ja haukiputaalaisen isännän Ruotsista tuoma kello. 48 Könnin kellomestarin maine. Ponnikas, Sylvi o.s. Herr,s. 6.6.1904 06 Lasten juoksuttaminen hännänvedintä hakemaan. 07 Hanurinsoittajat Yrjö ja Heikki Eilola. 08 Ei tanssihäitä. 09 Merijärven arvohenkilöt. 10 Kiertävä viulunsoittaja. 11 Purpuri, kertoja nähnyt noin v. 1920. 12 Henkilötietoja. 44 Karjankutsu "Tulukaa pois". 45 Vasikoiden kutsu.
DOI: 10.58167/itfukx
title: AK4279 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Kertojan emännyyden aikana ei leivottu nisua. 02 Lisämaan hankkiminen hakattuja metsänpohjia ostamalla. 03 Nisua vierasvarana, nisukahvit vieraille. 04 Viinan kuljetus merenrantamaista, viinakauppojen teko naapurissa. 05 Kertojan isän Raamatun luku pyhisin. 06 Raamatusta ei ennustettu. 07 Ensimmäiset talot Rookoolissa ja Riihiluoman päässä, tarina lastuista joessa. 08 Kertojan vanhempien talon osto Närvijoella, äidin käynti Riihi-mamman luona rahoja lainaamassa; rahojen säilytys aitassa ruispytyssä. 09 Aitanavainten säilytyspaikka. 10 Mettä-Matti ja hänen vaimonsa aittavarkaina, heidän ilmitulonsa. 11 Mettä-Matin Maijan myöhemmät vaiheet, "kasturinuskoinen". 12 Mettä-Matin Maijan käynti kertojan kotona ohranjyviä pyytelemässä, kertojan äidin muistutus tapauksesta, jolloin Maija oli paimenessa heittänyt hänen leipänsä nevaan. 13 Kertojan äidinisä torpparina, paha isäntä hukutti hänen lehmänsä nevaan; nuorenparin muutettava torpasta vanhan torpparin kuoltua. 14 Kertojan vanhempien muutto Karhun mökkiin nälkävuosina. 15 Kaisan päivä. 16 Annan päivä, Kentan isännän sanonta"Yötä syksyystä, aamua Annan päivän aikuusta". 17 Heikin päivä, "Karhu kääntää kylkeään". 18 Kertojan perheen nimittely Karhuiksi asuinpaikan mukaan. 19 Aitoissa makaamisen säännöt: poika sai riisua vain takin ja liivit. 20 Jaakon päivä, uusien perunoiden keittäminen. 21 Samelin päivä rukiinkylvöpäivä. 22 Laurin päivällä ei merkitystä. 23 Valporin päivä: kaikki ulkotöihin, kesävaatteet ylle, lasten kellottelu, kesäksi palvelukseen menevien töiden alkamispäivä. 24 Jurvan ja Laihian leveä murre, laihialaisten "jassoo"; sanonta "Teuvan että, Jurvan jotta ja Laihian pataässä". 25 Jalava, kertojan luona käynyt murteenkerääjä. 26 Sananparret. 27 Äidin tapa heittää tuhkaa sellaisten karjanostajien perään, joilla ei ollut ostoaikeita. Kesto: 00:31:29
DOI: 10.58167/39ja5u
title: AK4049 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuominiemi, Viljam Fredrik,Juhonpoika s. 23.10.1893 Karijoella 01 Valaistuksen käyttöön otto Syys-Mattina ja pois jättö Kevät-Mattina, sanonta "Matti pihdin vaatii ja Matti pihdin kaataa". 02 Tallilyhty. 03 Jalkamyllyn rakenne. 04 Tallilyhdyn käyttö pimeällä myllyssä käytäessä. 05 Öljytuikku. 06 Maatyökalut omatekoisia. 07 Talikkojen kehitys. 08 Puuhangot. 09 Sianteurastus. 10 Sanonta rengin kolmesta kovimmasta päivästä. 11 Säiden ennustaminen suviöistä, Yrjänän yön kylmyyttä seuraa yhdeksän vuorokauden kylmä jakso. 12 Renviikin sääennustuksen harhaan osuminen, eräs tapaus. 13 Tiburtiuksen päivä ei merkkipäivä. 14 Kylmä Marian yö huonon marjavuoden enteenä. 15 Kevät-Maaria ja Syys-Maaria. 16 Heinän niitto viikatteilla luonnonniityiltä, sanonta ohrantähkästä heinäajan merkkinä. 17 Vappua edeltävät lämpimät ilmat huonon heinävuoden merkkinä. 18 Eräs kuuma ja kuiva kevät ja sitä seurannut tulva, sahan voimansaanti sinä keväänä. 19 Ennen vappua kasvaneen heinän hallanarkuus. 20 Lasaruksen päivä ei merkkipäivä. 21 Unikekojen päivä ja mätäkuun alkamnen. 22 Sussunpäivä uusien perunoiden nostopäivä, sanonta "Kun on Lauri lauantaina, niin on Sussu sunnuntaina". 23 Heinän oltava Laurin päiväksi tehtynä. 24 Kylvöajat, tavallinen rukiinkylvöaika Samelin päivän tienoilla. 25 Ohran korjaaminen varhain v. 1916. 26 Rukiin kylvön jääminen syyskuun loppuun v. 1916 ja sadon onnistuminen seuraavana vuonna. 27 Rukiin puinti seinään lyömällä. 28 Kertojan talon osto, velan maksu ja tilan arvo. 29 Maatalouden ajoittainen ylituotanto. 30 Inflaatio, luopuminen hopea- ja kultakannasta. 31 Kaisan päivä ei merkkipäivä. 32 Pietarin päivä varhaisin rukiinleikkuupäivä. 33 Paavalin päivä sydäntalven päivä, Vaasan hevosmarkkinat. 34 Paavalin päivän auringonpaiste poutaisen heinänajan enteenä. 35 Pietarin päivä varhaisin rukiinleikkuupäivä. 36 Vanhan virsikirjan ajantiedot. 37 Rukiinleikkuuaika Etelä-Pohjanmaalla. 38 Jakoaika ja vuoden vaihtuminen. 39 Heikin päivä talventaittumispäivä, lapset kuuntelemassa miten "karhu kääntää kylkeään". 40 Rehuvarojen puoliväliin kulumisen aika keskitalvella. 41 Urpon päivä. 42 Vilhelmiinan päivä karjan uloslaskupäivä. 43 Sofian päivä kertojanisänäidin karjan uloslaskupäivä, rehupula keväällä. 44 Kylmä kevät nälkävuonna 1867, viljavarastot lopussa. 45 Puuvillan rahtiajo, Kristiinasta Tampereelle Hämeenkangasta pitkin. Kertojan isänäidin viljanosto perheelleen keväällä 1867. 46 Petun valmistaminen ja pettuleivän syönti. Kesto: 01:04:24
DOI: 10.58167/2bmaei
title: AK4725 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peltola, Matti,s. 23.12.1913 21 Luoma-ahon kylän sanontoja. 22 Huopanan pappi, maallikkosaarnaaja; hänen persoonansa ja toimintansa. Peltola, Eliisa,s. 21.7.1920 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä, kyläräätäli Matti Verner Lassila ja äiti. 03 Radion tulo Luoma-ahon kylälle. 04 Kertojan lapsuudenmuistoja Soinin Keisalan kylän evankelisen suunnan seuroista. 05 Maallikkopuhujia evankelisen suunnan seuroissa. 06 Taavetti Tarvainen, maallikkosaarnaaja ja eläinparantaja, ainoa alajärveläinen. 07 Vanhoja evankelisia uskovia miehiä Alajärveltä. 08 Luoma-ahon kylän saarnaajana 1930-luvun jälkeen Kusti Heinikangas. 09 Vanha laulukirja, jossa paljon lauluja "Jumalan lasten rollotuksista". 10 Vanha hengellinen laulu "Kasteen kautta kannettiin". 11 Hengellinen laulu "Oi autuutta vapautta vallasta synnin", veisattu kertojan lapsuudessa Keisalan kylän seuroissa. 12 Hengellisten laulujen kulkeutuminen paikkakunnalle. 13 Hengellinen laulu "Jos voisin laulaa kuin Daavid voi". 14 Hengellinen laulu "Nyt kysyn ma siskoni sulta". 15 Hengellinen laulu "On juhla nyt, siis kiitos Herran". 16 Hengellinen laulu "Ystävää Jeesuksen laist' ei toista". 17 Hengellinen laulu "Kuullos Herran kansa pyhä siunattu". 18 Kertojan isä kyläräätäli Matti Verner Lassila puhemiehenä, morsiamenhakumatka Penninkankaalle, eräs tapaus. 19 Räätäli Matti Verner Lassilan persoonallisuus ja toiminta. 20 Tapa antaa onnistuneelle puhemiehelle paita; paidan malli ja koristelu.
DOI: 10.58167/vlpipe
title: AK4108 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Anttolan pelimannit 01 Tyllilän polkka, Hassun-Pekon ohjelmistosta. 02 Valssi. 03 Kukko-Mikon polkka, säv. Eino Kukkoniemi. 04 Ratsumiehen sottiisi, sov. Uuno Oikkonen. 05 Hollolan valssi, säv. Voitto Mäkelä. 06 Lapin noitapolkka. 07 Liinapolkkamasurkka. 08 Viitosen enkeliska Mäntyharjulta. 09 Nurmisen polkka. 10 Hääpolska Kaustiselta. 11 Polska Kokkolan pitäjästä. Kesto: 00:22:48
DOI: 10.58167/xvjlji
title: AK4276 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Piisamin kulkeminen ojan kautta kellarissa perunoita syömässä. 02 Kertojan tyttärenpojan putoaminen avantoon. 03 Lasten pelottelu näkillä; näkki kaikkialla missä on vettä. 04 Näkinkengät eli lumput, vesikasveja. 05 Piirileikki. 06 Leikkiminen Rinta-Rookoolissa. 07 Iso vanha kartta Rookoolissa. 08 Lasten nukuttaminen kehdossa; kehtoon pantu teline, jossa pidettiin lapsen maitosarvea. 09 Kehtolaulut, kertojan mies laulanut lapsille ruotsiksi. 10 Lestadiolaiset eli hihhulit: Peltokosken perhe. 11 Kertojan isän käyminen Peltokoskella Raamatusta keskustelemassa. 12 Muut lahkot. 13 Pappi-Nestori, saarnamies. 14 Saarnamiesten tiettyjen kohtien valikoiminen Raamatusta. 15 "Kasturien" seurat. 16 Tainus-papin suuret seurat Haapakosken pihalla, Tainus-pappi eli Antti Tarkkanen. 17 Kertoja ei lähtenyt piiaksi, vaan jäi vanhempiensa avuksi; kertojan isältään saama metsäsarka. 18 Kertoja isänsä kupparina. 19 Kentan paappa, suonenlyöjä; suonenlyönti otsasta avuksi huimaukseen. 20 Kertojan äiti kuppari, kertojan äidiltään oppima taito. 21 Suonenlyönti sääristä. 22 Kupitseminen. 23 Pappi Kahran kupparin etsiminen verenpaineensa vuoksi. 24 Kertojan kotona ei puhuttu muille kuppauksesta. 25 Kuppirauta ja haavojen lyöminen sarventilaan. 26 Kertojan mies ei hyväksynyt kertojan kupparin tointa. 27 Kentan tyttären synnynnäinen tuberkuloosi. 28 Mök-Santtu, luonnonparantaja Tainuunloukolta, paransi Kentan tyttären viholaispesähauteella. 29 Kentan tyttären avioituminen Laihialle. 30 Mök-Santtu parantaja ja noita; kertojan veljen kertoma tapaus, jolloin Mök-Santtu noitui hänen kuljettamansa ruumiin painavaksi. 31 Mök-Santtu noitunut vihat erään pariskunnan välille. Kesto: 00:34:07
DOI: 10.58167/9wcz9h
title: AK4226 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sjöblom, Jaakko ja Sjöblom, Saima 01 Lusikoiden teko. 02 Kovelo, lusikantekijän työkalu. 03 Seppä Juho Koivuporras. 04 Erilaiset lusikat. 05 Erilaiset kauhat. 06 Kauhojen myynti Jurvan osuuskauppaan. 07 Kauhojen myynti kulkukaupalla. 08 Jaakko Sorri huonekalupuuseppänä. 09 Huonekalujen myynti markkinoilla. 10 Piironkien ootraus. 11 Jaakko Sorrin pojat lusikan- ja kauhantekijöitä. 12 Hakoniemen Santtu ja Jaakko Kartanomäki, huonekalupuuseppiä. 13 Piironkien vienti markkinoille. 14 Ei kiertokauppaa. 15 Jaakko Sorri ruumisarkkujen tekijänä. 16 Juha Kalliomäki, sorvari. 17 Ei rukintekijöitä. 18 Piippu-Santtu, piipuntekijä. 19 Lusikoiden ja kauhojen teko, ei värjäystä. 20 Ei puulautasia eikä -vateja. 21 Ei kivivadintekijöitä. 22 Ei ränkimestareita. 23 Karin Matti, lusikantekijä. 24 Tuohityöt. 25 Haavan käyttö kauhojen tekoon, Tannerin liike Vaasassa haapakauhojen välittäjänä. 26 Lammen Matti ja Mikki, lusikantekijöitä. 27 Lammen tyttäret Hilda ja Lempi, lusikantekijöitä. 28 Lusikoiden teko ja myynti nykyään. 29 Nykyisiä lusikantekijöitä: Lauri Tuomisto, Eero Ranta ja Matti Kari. 30 Pajupillin teko ja soittaminen. 31 Tuohitorvien teko. 32 Ei pukinsarvia. Tikkala, Uuno,Jaakonpoika, s. 18.3.1915 Jurvassa 33 Kertojan henkilötietoja. 34 Kertojan isä lusikantekijä, leppälusikat. 35 Lusikoiden lakeeraus ja kuivaaminen uunissa. 36 Lusikkalakan valmistus. 37 Lusikoiden teko lepästä, koivu myöhemmin käyttöön. 38 Haavan käyttö, lasten lapioiden teko markkinoille. 39 Leikkikalujen teko. 40 Lapsille tarkoitetut jakkarat. 41 Leppälusikoiden teko. 42 Haavan veisto tuoreena. 43 Leppälusikoiden teko. 44 Hiekkapaperin teko lampaannahasta. 45 Lusikoiden hiominen. 46 Ei naisia lusikantekijöinä. 47 Lusikan pesän teko. 48 Lusikoiden kuviointi. 49 Lusikoiden lakeeraus.
DOI: 10.58167/op7vng
title: AK4989 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Yrjö Hugo Johannes ja Rainio, Atte Ilmari,ed. s. 23.2.1903 Tampereella, linja-autoliikenteen harjoittaja, jälk. s. 9.1.1900 Helsingissä, diplomi-insinööri 01 Maaliskuussa 1933 Matkahuoltoon töihin, toimisto Hufvudstadsbladetin talossa, muutto sieltä Linja-autoliiton Aarne Virkkusen kanssa linja-autoasemalle; nykyiset toimitilat. 02 Tarkastajat Saarinen ja Kajas. 03 Harmasen kavallukset Matkahuollossa. 04 Tapaturmantorjuntayhdistyksen toiminnanjohtajana ennen sotaa. 05 Huoltoasemien sijainti linja-autoasemien lähellä. 06 Liikennöitsijä Rajalan Mäntsälässä tapana käyttää hyväkseen huoltoasemien kilpailua. 07 Raitasen liikennöitsijäveljesten luona Mäntsälässä pikkujoulussa ja metsästysretkellä, ripaskan tanssiminen. 08 DI Yrjö Vänttisen tulo kertojan jälkeen Matkahuollon toimitusjohtajaksi. 09 "Punainen yhtiö" Omnibus Oy Helsingissä, johtajana Frenckell. 10 Kulosaareen ajaneet raitiovaunut. 11 "Punaisen yhtiön" liikennöinti. 12 Töölöön raitiovaunuliikenne. 13 "Punaisen yhtiön" liikennöinti Merikadulle ja Kruununhakaan, yhtiön myynti kaupungille. 14 Helsingin sisäisessä liikenteessä ei kilpailua, lähiseudun liikenne. 15 Raitiovaunulinja Rööperiin. 16 Siirtoliput ja vyöhykemaksut. 17 "Punaisen yhtiön" loppuminen ennen linja-autoaseman tuloa, Frenckellin osuus linja-autoaseman suunnittelussa kaupungin kiinteistöjohtajana. 18 Frenckellin vaatimus, että kaupunki saisi tarkastaa Matkahuollon tilit, vaatimuksen torjuminen. 19 Kaupunginjohtaja Frenckellin poliittinen tausta ja varallisuus. 20 Tapaus, jolloin Frenckell esitteli rouva Tabe Slioorin prinssi Bertilille Eläintarhan ajoissa. 21 Tabe Slioorin veli rakennusmestari, piirtäjänä Autotaloa rakennettaessa, suku peräisin Kaukasukselta. 22 Frenckellin tapa mennä aina ajoissa nukkumaan; tapaus, jolloin eräs jalkapalloilija tapasi hänet aamulla menossa Tabe Slioorin luota maitokauppaan. 23 Frenckellin vaimo; Tukholmassa illallisella, missä oli myös Frenckell rouvineen. 24 Frenckellin ja Tabe Slioorin suhde ja sen saama julkisuus. 25 Teiden kunto alkuaikoina, ei aurausta talvella. 26 Ensimmäiset kaupungin tekemät lumiauraukset Vaasassa hevosella ja vältillä. 27 Linja-autot saivat itse hoitaa aurauksensa, tapaus Koivistonkylästä. 28 1900-luvun alun pirssiautot, kuljettajat, korjasivat autoja talvet, kun niillä ei voinut ajaa. 29 Marianpäivänä 1926 lumipyry, joka esti liikenteen Keskustorilta Härmälään kolmeksi päiväksi. 30 Lumisade vapunaattona 1929 Helsingissä, kertojan auton päälle metri suojalunta. 31 Lumi liikenteen haittana maaseudulla. 32 Lumiaurat. 33 Liikenteen yhteiskunnallinen merkitys. 34 Rahtikirjojen käytännöllisen muotoilun jatkuminen. 35 Linja-auto- ja rautatieliikenteen kilpailu, posti mukana.