DOI: 10.58167/fhqe9h
title: AK5012 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Alahäivälä, Lydia o.s. Tapanimäki ja Koskela, Anna (Annu) Johanna,ed. s. 19.3.1900 Alavuden Kontiaisten kylässä, jälk. s. 24.9.1900 Haapajärvellä 75 Lydia Alahäivälän henkilötietoja. 76 Ruumiinvalvojaiset kotona ennen hautajaisia Kontiaisilla. 77 Kauppias Kuortaneella, koivuntuhkan polttaja. 78 Lydia Alahäivälän muutto Alahärmään v. 1918, aikomus Amerikkaan, mutta jääminen Ylivieskaan, jonne tuli veljeä hyvästelemään. 79 Avioituminen Ylivieskassa, pitokokkina toimiminen. 80 Pääkokkeina Manta Nuorela ja kertoja. 81 Hääruoat ja hautajaisruoat, häissä usein pelkkä voileipäpöytä. 82 Hautajaisissa kahvitus aamulla ennen kirkkoon lähtöä, ruokailu kirkolta palattua, ruokalajit. 83 Pöysti, liharuoka. Haastattelu tehty Ylivieskan Kotikartanossa. Koskela, Anna (Annu) Johanna,s. 24.9.1900 Haapajärvellä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Isä kuollut ennen kertojan syntymää, äiti Kustaava Koskela kankuri, huivien kutoja. 03 Äidin kutomat huivit, kauppias Katila niiden ostajana. 04 Körttihuivit. 05 Äidin kutomat kankaat, myös niitä Katilan kauppaan. 06 V. 1916 äiti rukkimestari Erkki Isomaan vaimoksi Reisjärvelle, edellisen emännän poika Antti Koskela tilan isäntänä. 07 Rukkien teossa käytetty sorvi. 08 Kertojan serkun Väinö Israel Koskelan kaatuminen vapaussodassa. 09 Väinö Koskela usein sorvia pyörittämässä. 10 Rukkien myynti tilauksesta moneen pitäjään. 11 Isomaan rukit hyvin kevyitä, esim. Kiikan rukit raskaita. 12 Rukin osat; Isomaa teki rattaan raudatkin itse. 13 Kahden hintaisia rukkeja, kalliimmassa kehä jalkaosassa. 14 Rukkien hinnat v. 1918. 15 Rukkimestari Erkki Isomaa Reisjärven Levonperän Kiviniemestä. 16 Villojen ja pellavien kehrääminen rukilla. 17 Kertoja äitinsä avuksi Levonperälle v. 1916, kertoja sitä ennen jo palvelijana Autiorannalla Laguksen suvussa. 18 Kärsämäen kirkkoherra Vilho Anton Lagus ja hänen veljensä Viktor kuolivat keuhkotautiin, heidän sisarensa Gustaava eli vanhaksi. 19 Rovasti Laguksen hauta Sievissä. 20 Laguksen leski Maria Elisabet (Betty) Lagus o.s. Sahlgren, konekutoja, kauppias Sahlgrenin tytär Kannuksesta. 21 Laguksen sukua: Anton Lagus Haapajärvellä, Hilja Lagus Ylivieskassa. 22 Ilmari Laguksen koulunkäynnin keskeyttäminen ja ryhtyminen maanviljelijäksi. 23 Rehtori Rosenthalin perustama oppikoulu Oulussa, sotarovasti Malinin pojat tässä koulussa; professori, metsänhoitaja ja tuomari Malin. 24 Betty Laguksen sisarukset: tuomari Abraham Sahlgren, Oulun tuomiorovastin vaimo Aino Lönnroth, Helmi-sisar, Lappeenrannan yhteiskoulun rehtori Akseli Sahlgren. 25 Akseli Sahlgrenin pojat. 26 Oulun tuomiorovasti Lönnrothin perhe. 27 Juhannuksen vietto: kahvin keitto kalliolla, leikit, juhannuskoivut. 28 Kertojan eno Väinö Koskela suksimestari, teki Ouluun Kärnälle suksia. 29 Väinö Koskela kirkonrakennustöihin, kirkonrakennusmestari Janne Jäläjä Haapajärven Oksalasta. 30 Autiorannan Viinalassa juhannuskuusi. 31 Viinalan nykyiset asukkaat Myllylöitä, autiorantalaisten muuttaminen kirkonkylään. 32 Kertoja ei tuntenut Rauma-nimistä runontekijää; Rauman kauppa ja kruununvouti Koskinen. 33 Rovasti Juho Kytömäki Raudaskylästä aloitti syöpälääkkeen valmistuksen. 34 Sieviläinen vatsasyöpää sairastanut mies käytti viisi vuotta tuhkaliuosta ja parani. 35 Syöpäpotilaiden kirjeet ja tuhkapakettien postittaminen. 36 Tuhkan valmistus malmi- ja mangaanialueiden koivusta, vyöhyke Kannuksesta Iisalmeen. 37 Martti Uusivirta Haapajärven asevarikolta poltti kertojalle tuhkaa, tuhkan oltava puhdasta. 38 Koivuntuhkaliuos, valmistus- ja käyttöohje. 39 Kertojan kirjeenvaihto. 40 Tuhkan pakkaaminen paperipusseihin. 41 Erkki Kurki-Suonio pyytänyt tuhkaa tuttavilleen, myös Botnia-apteekki Pietarsaaressa välittänyt tuhkaa. 42 Koivuntuhkan käyttö nykyään, saanti Raudaskylästä Tyyne Salmenkankaalta. 43 Rovasti Juho Kytömäki aloitti koivuntuhkan välityksen n. v. 1930. 44 Elämä-lehteen kuva kertojasta viemässä tuhkapaketteja postiin. 45 Kertojan yhteyshenkilö Anja Lämsä Kuusamossa. 46 Koivuntuhkan käyttö ennen Kytömäen aikaa. 47 Nykyään taas paljon syöpää; kauppiaan rouva Manta Laiti. 48 Lääkekasvit: voikukanjuuri ja kanervavesi yskänlääkkeinä. 49 Kouluneuvos Kytömäen lapsille yskänlääkkeeksi hunajavesi ja anistipat. 50 Kertoja Kytömäellä sisäkkönä. 51 Professori Erkki Kurki-Suonion talo ja perhe. 52 Pikiöljyn käyttö, muutama tippa maitoon. 53 Tervavesi yskänlääkkeenä, ei tietoa koiruohon käytöstä. 54 Haimasyöpä ei parane millään; koivuntuhkan sopiminen muille sisäelimille. 55 Tervavesi yskänlääkkeenä, sen keitto kolmijalkapannulla. 56 Koulussa opittu runo ”Kas kerran vuoren luolassa ol oikein paha akka” kahteen kertaan lausuttuna. 57 Selostusta edellisen runon sisällöstä. 58 Ei runontekijöitä. 59 Kiertokoulun käyminen, siellä opitut laulut. 60 Laulu ”Kun kevät kaunis tuli” saneltuna, ensimmäinen säkeistö laulettuna. 61 Peko-ukko, Heikki Hirvasaho, seurapuhuja Nivalan puolelta. 62 Marjaniemen Matti, Antti ja Johanna, veisaajia Nivalassa. 63 Marjaniemen Antti-pojan katoaminen, kadonneena poikana esiintynyt huijari. 64 Palosaaren Matti, Sotalan Taneli ja Marjaniemen Matti, hyviä veisaajia, myös Pellonpään isäntä Heikki Hirvasaho Autiorannalla hyvä veisaaja. 65 Taneli Mäntylä Haapajärven kirkonkylässä hyvä veisaaja. 66 Elli Arponen ja hänen sisarensa Hilja Lagus. 67 Kytömäki ja Siivertti Ruuttunen veisaajina. 68 Kuhmossa sattunut tapaus: sodassa kadonnut poika tuli unessa kertomaan sisarelleen ruumiinsa sijainnin, vainaja löytyi ja pääsi kirkkomaahan. 69 Arvi Ruuttunen Nivalassa hyvä veisaaja, vaimo opettaja, o.s. Muilu, pojat pappeja. 70 Juha Heikki Myllylä, nuori pappi Ylivieskassa, paras veisaaja. 71 Kertoja ei tuntenut Kustaava Typpöä; Raudaskylässä Suoma Typpö Rautiosta. 72 Kusti Eskonniemi, hyvä veisaaja; herättäjäjuhlat Eskonniemen maalla. 73 Aili Saarela, hyvä veisaaja Ylivieskasta. 74 Lapsen kastaminen ja äidin kirkottelu. Haastattelu tehty Ylivieskan Kotikartanossa.