cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/funx5x
title: AK4292 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Aamun ensimmäinen ateria: perunoita ja silakoita. 02 Silakat syötiin päineen. 03 Palvelijoille annetut ateriat. 04 Maitosuolaanen, ruokalaji. 05 Maitoliemiperunat. 06 Ei lihaa ympäri vuoden. 07 Lipeäkala jouluruokana. 08 Kaalin käyttö ruoaksi. 09 Kaalin vienti myytäväksi Karhunkankaalta. 10 Siemennauriin viljely. 11 Kertoja 9-vuotiaana nauriinsiemeniä kaupalla. 12 Kertojan nauriin ja turnipsin siementen myynti kauppaan. 13 Sipulin kasvatus ja myynti Vaasaan. 14 Sipulin eli löökin käyttö ruokataloudessa, perunamuusi eli pernusotku. 15 Perunapuuro. 16 Sipulin käyttö, löökkimaito yskänlääkkeenä. 17 Koivunmahla, lääke yskään ja keuhkotautiin. 18 Lasten herkkuja luonnossa: "muikiaiset", männyn "huitturat". 19 Lasten jättäminen päiväksi kotiin lukkojen taakse vanhempien mennessä työhön. 20 Ankara raesade kertojan ollessa sisarustensa kanssa kotona. 21 Iivalan tila; talon ostaminen Rookoolista ja muutto sinne. Kesto: 00:29:35
DOI: 10.58167/ojxdrz
title: AK4817 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lilja, Hilppa,s. 3.2.1907 Tampereella, kansakoulunopettaja 01 Henkilötietoja. 02 Harjun kappelikirkko, purettu 1858. 03 Ahlmanin koulu, rakennettu Harjun kirkon hirsistä; Ahlmanin koulun laajennus v. 1905 Wivi Lönnin suunnitelman mukaan, koululaisten internaatti koulun sivurakennuksessa. 04 Kertojan isä v. 1902 Ahlmanin koulun opettajaksi, oppilaiden ikä ja tavat siihen aikaan. 05 Koulun lämmitys ja siivous. 06 Kertojan isä opettaja Salomon Lilja (k. 1925), isä kunnan ja seurakunnan luottamustehtävissä sekä Pispalan rukoushuoneyhdistyksen puheenjohtajana ja sihteerinä. 07 Isän uskonnollisuus körttiläishenkistä, isän veli Esa Lilja Lapuan Tiistellä körttiläinen. 08 Herännäisyys Tampereella: lehtori Soveri 09 Kertojan isän puhuminen hartaustilaisuuksissa; Pispalan kirkkokuoron johtaja. 10 Pispan koulun johtaja Salmela. 11 Kertojan isä ja sisar Lahja soittaneet harmonia jumalanpalveluksissa; kirkossa käyminen, matkat Nokian ja Pispalan kirkkoon. 12 Harjun pappila Rasossa. 13 Kertojan isän valinta koulun johtajaksi; lukutaidottoman puunhakkaaja Silanderin ehdotus hakemuksen käsialan perusteella. 14 Kertojan isä aikaisemmin opettajana Lapuan Ruhassa. 15 Harjun kansakoulun ympäristö: hautausmaa ja Gardhin kappeli, vanhan kirkon peruskivet. 16 Kirkon lattian alle haudattujen siirto Nokian hautausmaahan 1858. 17 Nokiantie, puisto ja rivitaloja hautausmaan paikalla nykyään; Kirkkosanta, paikannimi. 18 Selvänäkijä Raholasta näki maassa "laatikoita". 19 Muinaistieteellisen toimikunnan järjestämät tutkimukset, Gardhin hautakappelin kunnostus. 20 Raholan kartanossa Gardhin sukua 1700-luvulla, hautakappeliin haudatut henkilöt. 21 Raholan käräjätupa, yli 200 vuotta vanha rakennus; Käräjäkukkula Tesoman maastossa. 22 Raholan kartanon omistajat Gardhin suvun jälkeen: neitsyt Grönlund ja Langet. 23 Tuomari Kalle Laitinen Raholan kartanon omistajaksi 1920-luvulla, kartanon myyminen kaupungille ennen talvisotaa. 24 Hyhkyntien varrella ollut viimeinen paja. 25 Kaarilan kartanon paja. 26 Lapsenpäästäjä Siltalan mummu. 27 Pärttelin markkinat Pispalassa. 28 Käräjäpaikka Hennerillä Pispalassa. 29 Markkinapaikka Pispalan torilla. 30 Valtakunnantie Teeri-Villilästä Metsäkylään. 31 Kulku metsäteitä pitkin Tesomalle, Virontörmä-niminen ahde. 32 Haukiluoma, Myllypuron vanha nimi.
DOI: 10.58167/vjv8zq
title: AK5170 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Grönberg, Einar Gabriel,f. 21.12.1901 i Dickursby, Helsinge socken, jordbrukare 01 Kaffesurrogat, cikoria. 02 Nödåren på 1800-talet. 03 Fiskmarknaden i Helsingfors. 04 Hästmarknader. 05 Hästuppfödning i Helsinge socken. 06 Kapplöpning på isen i Norra hamnen. 07 Travbanan i Åggelby. 08 Vermo travbanan. 09 Kapplöpning på åisen i Helsinge kyrkoby. 10 Travbanan i Hyrylä. 11 Stambokshingstar: Lohdutus, Murto, Eri-Aaroni. 12 Boskapsuppfödning. 13 Västfinska kostammen. 14 Gungor i alla byar. 15 Gungans konstruktion. 16 Sommarnöjen vid gungan. 17 Knutdansen. 18 Dans på bryggorna, inte i Dickursby. 19 Danslavorna och brankårshuset. 20 Harmonika- och fiolspelare. 21 Namnen "haidare" och "harmonika". 22 Blomqvistarna, harmonika- och fiolspelare. 23 Bröderna Lönnqvist i Klemetskog; Lennart Lönnqvist, fiolspelare. 24 Andra instrument: mandolin, triangel. 25 Harmonier bara i skolor, sällan i privathem. 26 Bröderna Lönnqvist kanske gjort sig en fiol. 27 Inga spinnrocksvarvare i Helsinge socken. 28 Ingen, soma lagat vävstol. 29 Yrkesvävare. 30 Julförberedelserna. 31 Julgranen. 32 Jultiden. 33 Knutdagen, inga knutbockar. 34 Julbockarnas vandring från hus till hus; inga stjärngossar. 35 Luciadagen. selostus ruotsiksi
DOI: 10.6075/j0154h7b
title: Dissolved gases (oxygen and argon) measured by membrane inlet mass spectrometry at the Ellen Browning Scripps Pier, Volume 2. In Scripps Ecological Observatory

description: Oxygen, argon, nitrogen, and water are measured with a Hiden HPR-40 membrane inlet mass spectrometer (MIMS) at the Ellen Browning Scripps Pier. Data are measured approximately each minute. Raw ion partial pressure values are provided here. The concentration of dissolved oxygen (relative to saturation) depends on the rates of photosynthesis and respiration as well as physical injection from the atmosphere. The concentration of argon (relative to saturation) depends on physical injection only. Thus the ratio of oxygen to argon provides a meaningful measure of the oxygen excess or deficit that is due to biology alone. These values are often used to model net community production.
DOI: 10.6075/j0zg6sd4
title: Raw flow cytometry data collected at the Ellen Browning Scripps Pier, Volume 1. In Scripps Ecological Observatory

description: Sea surface samples are collected twice weekly in collaboration with the Scripps Pier Shore Station component of the Southern California Coastal Ocean Observing System (SCCOOS). Samples for flow cytometry are fixed to 0.25 % with glutaraldehyde, pre-filtered through a 60 micron mesh, and run with and without SYBR Green on a Guava 11HT flow cytometer. Fisher 123count eBeads are used as an internal standard. The expected concentration of beads is 5000 per mL.
DOI: 10.58167/2gpv3q
title: AK4791 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sippola, Aukusti,s. 4.11.1883 28 Arkkiviisu Lapualla tapahtuneesta murhasta, selostusta ja alkua saneltuna "Pääsiäispäiväaamulla, aioon kirkkoon halulla". 29 Laulun tekijä J.K. Paavola, surmatun isä; hänen itselleen hautamerkiksi tekemänsä sauva. 30 Kertojan henkilötietoja. 35 Katkelmia murhalaulusta saneltuna ja selostettuna. 36 Hääpelimanni Samppa Rosendal. Saari, Kaisa Hedvig o.s. Kohtala,s. 8.10.1895 Lapuan Tiistenjoella 20 Henkilötietoja. 21 Perälän torppa Lakaluomalla. 22 Ahon harmonimestari- 23 Kertojalla Amerikasta tuotu harmoni, sitä ennen ollut Ahon tekemä, 24 Ahon harmonien teko. 25 Harmonimestari ennen Ahoa asunut Torpparin mäen laidassa, muuttanut kirkonkylään. 26 Vilppulan Heikki, viulunsoittaja - kertoja ei tunne. 27 Seppä Falvén. Saari, Kaisa Hedvig o.s. Kohtala,s. 8.10.1895 Lapuan Tiistenjoella 20 Henkilötietoja. 21 Perälän torppa Lakaluomalla. 22 Ahon harmonimestari. 23 Kertojalla Amerikasta tuotu harmoni, sitä ennen ollut Ahon tekemä, 24 Ahon harmonien teko. 25 Harmonimestari ennen Ahoa asunut Topparin mäen laidassa, muuttanut kirkonkylään. 26 Vilppulan Heikki, viulunsoittaja - kertoja ei tunne. 27 Seppä Falvén. Alakarhu, Aune o.s. Latvala,s. 7.3.1908 06 Laulu "Oi miksi tulin sinua mä koskaan tuntemaan". 07 Polskalaulu "Heippati ruutia rallaa pieksuni rikki tallaan". 08 Piirileikkilaulu "Kaikki ne kuparista taotut lantit". 09 Piirileikkilaulu "Vanha kulta se meillen tuli". 10 Piirileikkilaulu "Älä mene heilani heikolle jäälle". 11 Laulu "Tuolla kylän karkeloissa tulin poika sun tuntemaan". 12 Piirileikkilaulu " Taivas se on mun pääni päällä". 13 Piirileikkilaulu "Tämän kylän ämmät tappurahännät" 14 Piirileikkilaulu "Ennen otan trenkipoijan". 15 Piirileikkilaulu "Heilallani on hellä luonto". 16 Pistolaulu "Nyt minä laulan sen pistolaulun". 17 Piirileikkilaulu "Piirileikki kun aljettiin". 18 Piirileikkilaulu "Heila lakkiansa heilahutti". 19 Piirileikkilaulu "Näin sitä mennä kieputellaan". Pouhula, Esa,s. 1.11.1903 Lapuan Tiistenjoella, maanviljelijä, ent. hanurinsoittaja. 01 Henkilötietoja. 02 Piirileikkilaulu "Järvellä, järvellä, järven jäällä". 03 Piirileikkilaulu "Järvellä seilas se sinilaita paatti". 04 Piirileikkilaulu "... kellonkäljyt ne jäi minun käteheni". 05 Piirileikkilaulu "Tälläisellen kun mullenkin se Amerikan reissu passaa". Alahautala, Sanfrid,s. 2.2.1901 31 Henkilötietoja. 32 Kertoja ostanut Aholta harmonin jatkosodan aikana. 33 Harmonimestari Ahon asuinpaikka Saarenkankaalla. 34 Harmonin osto Aholta. 35 Harmonintekijä Sillanpää.
DOI: 10.58167/gctteu
title: AK4838 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Liinamaa, Heimo Johannes,s. 15.12.1904 Ylihärmän Liinamaan kylässä 01 Tunnettuja korintekijöitä: Eemeli ja Sanna Taipale, Jaakko Soini, Haikonen. 02 Pelkällä korinteolla itsensä elättäneitä: Jussinmäen flikat, Olavi Mantere, Laina Ista, Ilmi ja Lauri Jussila. 03 Matti Hautala, hyvä kansikopantekijä kertojan lapsuudessa. 04 Kertojan lapsuudenmuisto pajujen kuorimisesta. 05 Kusti Mantereen pajunkuorimiskone ja muita pajunkuorimiskonsteja. 06 Pajukorintekotaidon tulo Ylihärmään v. 1905 Vihtori Taipaleen mukana. 07 Korintekijöitä: Iisakki Luoma, Matti ja Ville Mantere, Eemeli Taipale, Jussinmäet. 08 Kansikori, ensimmäinen korimalli v. 1905. 09 Ison siirtolohkareen tarina. 10 Kansikorien käyttötarkoituksia vanhaan aikaan; eräs porsaanhakumatka. 11 Hahtuvakoppa eli vauvankoppa, punottu koppa. 12 Porsaan antaminen palkaksi karjun käynnistä. 13 Paju seinälautasten materiaalina. 14 Punonnan tekniikkaa. 15 Koirankoppien teko pajusta. 16 Värien käyttö pajukoreissa. 17 Värillisten korien jääminen pois muodista. 18 Koko perheen korintekotyöskentely. 19 Korien vienti markkinoille. 20 Markkinoille matkanneita korintekijöitä: Kalle Takala, Jaakko Soini, Katajamäki. 21 Koritavaran myynti tukkuliikkeille. 22 Hevoseen suhtautuminen vanhaan aikaan Härmässä. 23 Erkki Hakolan Lahja-hevonen s. 1884. 24 Erkki Hakolan kotiinpaluu Lahja-hevosen myynnistä. 25 Matti Takalan hevonen Sopusointu. 26 Leikkaan hevonen Murto Laihialta. 27 Ylihärmän osuus hevosjalostuksessa. 28 Eri-Aaron, Murron jälkeläinen. 29 Ylihärmän maineikkaita hevosia. 30 Maineikkaan Ponne-hevosen sukujuuret ja omistussuhteeet. 31 Ponnen vaiheita kertojan omistuksessa. 32 Ponne, tähtijuoksija. 33 Ponnen hyvä luonne. 34 Hevosrata joen jäällä kertojan lapsuudessa. 35 Ponnen jälkeläisiä. 36 Ville Luomaalan hevostenpito. 37 Latvalan veljekset, hevostenkasvattajia. 38 Matti Haapoja, hevostenkasvattaja. 39 Matti Takala, kilpa-ajaja ja kansanpersoonallisuus. 40 Matti Takalan lähtö kertojan tyttären häistä hevosella kilpa-ajoihin 90-vuotiaana. 41 Matti Takalan hevoset ja niiden vaiheet. 42 Matti Takalan kuolema 91-vuotiaana. 43 Uiton talon jako. 44 Matti Takalan omalaatuisuus.
DOI: 10.58167/dgrl6c
title: AK4453 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Junttila, Hilja Aleksandra o.s. Nilivaara,s. 16.9.1904 01 Einari Junttilan maalaamat maisemat. 02 Kertojan 70-vuotispäivänään mieheltään saama taulu. 03 Junttilan siirtyminen akvarellien maalaamiseen. 04 Öljyväritöiden arvostus. 05 Kertojan mies Einari Junttila. 06 Thaer ja hänen rouvansa Gertrud Huber Helsingissä näyttelyn aikana. 07 Junttilan asuminen Huberilla näyttelyn aikana. 08 Kunnan taulujen osto Junttilalta sodan jälkeen Toivo Frimanin ollessa kunnanjohtajana. 09 Kertoja miehensä mallina. 10 Kertojan leipominen kyläläisille sodan jälkeen. 11 Uuden talon rakentaminen. 12 Muurin hajoaminen runsaan uuninkäytön seurauksena. 13 Uunissa paistettu ruisleipä. 14 Koululaisten asuminen Junttilan yläkerrassa, mm. maaherra Asko Oinas asunut siellä kouluaikanaan. 15 Kertojan "vaisto", kertoja Karhu-Pekan sukua. 16 Kertojan toive, että Einari Junttilasta tehtäisiin kirja. 17 Junttilan vaimostaan maalaamat muotokuvat, ei tilattuja muotokuvia. 18 Lindenin papan muotokuvan taustaa (1956). 19 Särkijärven ympäristö maalauspaikkana. 20 Junttila Lindenin papan luona, muotokuvan maalaaminen. 21 Lehteä lukevan emännän kuva. 22 Pöllö Kilpisjärveltä, maalaus. 23 Kertojan tallettamat Junttilasta kertovat lehtileikkeet. 24 Kertoja myynyt miehensä töitä. 25 Kertojan poika Jorma Junttila isänsä näyttelyn järjestäjänä. 26 Junttilan näyttelyt eri puolilla Suomea, ensimmäinen Taidehallissa. 27 Näyttelyn järjestäminen Oulussa. 28 Junttilan ensimmäisen näyttelyn arvostelut ja vastine esitetylle kritiikille. 29 Junttilan soittaminen juhlissa suojeluskuntatalolla viulisti Eemeli Karilan kanssa. 30 Sibeliuksen Kuusi, Junttilan ennen kuolemaansa soittama sävellys. 31 Usein esiintyvä kuusiaihe Junttilan tauluissa. 32 Junttilan teosten määrä, useita akvarelleja, ensimmäisen näyttelyn kaikki työt akvarelleja. 33 Junttilan kulku veneellä maalausmatkoillaan. 34 Ensimmäisen näyttelyn teoksia Kilpisjärvellä. 35 Einari Junttilan maalausmatka Kilpisjärvelle metsänhoitaja Sanelströmin kanssa. 36 Kertojalla jäljellä yksi ensimmäisen näyttelyn teos, joka ollut Saksassa. 37 Junttilan näyttelyt Ruotsissa, Junttilat Ruotsissa karanteenissa evakkoaikanaan. 38 Junttilan näkemys maalaamisestaan. 39 Evakossa olo. 40 Junttila hoitanut itse raha-asiansa. 41 Kertoja myynyt miehensä tauluja Kittilässä, Junttilan näyttelyt Kittilän ympäristössä, taulujen menekki. 42 Kertoja miehensä mukana matkoilla. 43 Junttilan maalauspaikkoja mm. Petsamossa.
DOI: 10.58167/l1fjse
title: AK5221 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuntematon opas ja tuntemattomia henkilöitä 01 Kreikankielistä selostusta Pyhän Georgioksen luostarista ja keskustelua pyhistä paikoista. Tuntemattomia henkilöitä 02 Kreikankielistä selostusta ja keskustelua pääsiäisruoista.
DOI: 10.58167/fgp62p
title: AK4197 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aurimo, Aarne ja Virtanen, Veikko,AA vuoteen 1935 Åkerman, s. 1906 Vahdolla, muuttanut 5-vuotiaana Turkuun, VV 59-vuotias, s. Raisiossa, 5-rivinen harmonikka 01 Metallo: Tarkkampujain marssi. 02 Ave Maria. 03 Merikanto: Romanssi. 04 Välimäen veljesten toimeentulo, harmonikkojen korjaus. 05 Välimäen harmonikkojen hinnat. 06 Artturi Välimäen sutkaus raitiovaunussa, eräs tapaus. 07 Artturi Välimäen esittämä käsitys sodan tulevista vaiheista, eräs tapaus. 08 Artturi Välimäen käynti kaupungissa sodan aikana, pommitus, eräs tapaus. 09 Artturi Välimäen toteamus katseltuaan torikauppias Maijan juustonsyöntiä. 10 Artturi Välimäen suhtautumista sakariiniin ja kansanhuoltoon kuvaava tapaus. 11 Verneri Välimäki postinkuljettajana, Varsinais-Suomen piirin mestari hiihdossa. 12 Artturi Välimäki hiihtäjänä. 13 Eelis Kivirinnan muisteluja Välimäen harmonikoista. 14 Harmonikan kielet ja ilmapesät. 15 Välimäen harmonikkojen herkkäsointisuus; Artturi Välimäen asiantuntemus ja suunnittelutyö. 16 Harmonikan hihnojen ihailu, eräs tapaus. 17 Harmonikan hihnat haulikonremmiä. 18 Harmonikan palkeiden korjaus. 19 Välimäen tekemät 27 harmonikkaa. 20 Mäenpään Anttonin valssi, isän usein soittama. 21 Radetzky-marssi. Kesto: 00:31:36.Nauhalla häiriöitä: radion ääni tulee paikoitellen läpi.
DOI: 10.58167/6nuwlj
title: AK4642 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haanpää, Oskari,Mikonpoika s. 1.10.1908 Piippolan Leskelän kylässä, viulu 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä viulunsoittaja, kertojan soittaminen Olli Haanpään kanssa. 03 Kertojan isä ja Jaakko Niemimäki römppätanssien soittajina, laaja ohjelmisto. 04 Saaren Jaakon valssi. 05 Kertoja oppinut Saaren Jaakon kappaleita isältään ja häneltä itseltään; Saaren Jaakon soittotyyli. 06 Saaren Jaakon sottiisi. 07 Saaren Jaakon ulkonäkö ja luonne. 08 Saaren Jaakko eli Jaakko Niemimäki Haapavedeltä. 09 Saaren Jaakko Kuopion markkinoilla, yön soittaminen Iisalmen maaseurakunnan kanttorin kanssa. 10 Juho Tervo, viulun-, kanteleen- ja harmoninsoittaja Leskelän kylästä. 11 Tervon masurkka. 12 Tervon häävalssi. 13 Kotaniemen Heikki eli Heikki Rantalainen ja Antti Rantalainen, klarinetinsoittajia Leskelän ja Kärsämäen rajalta. 14 Kotaniemen Heikin kauhtumavalssi. 15 Maininta Kotaniemen veljesten masurkasta. 16 Murtuneitten valssi. 17 Kirjailija Pentti Haanpää, kertojan veli, ei soittanut. 18 Pentti Haanpään menestyminen koulussa. 19 Pentti Haanpään usein hyräilemä valssi. 20 Pentti Haanpää ei tehnyt käsitöitä, kertojan puunveisto. 21 Kertojan isoisä maataloustyökalujen keksijä. 22 Puutöiden teko, neuvot isältä. 23 Isän kirjoittelu lehtiin. 24 Isä-Mikon valssi.
DOI: 10.58167/mvyorn
title: AK4628 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Bertlin, Sigfrid,s. 20.9.1912 Vöyrissä, viulu 01 Lunkare, tanssi. 02 Hägglundilta opittu polkka, viululla, aluksi tanssin selostus. 03 Menuettia laulettuna "Va ska Forsström gå" tai "Flickorna äro bra". 04 Menuetti, viululla. 05 Menuettia laulettuna "Ja har en kärka". 06 Edellinen menuetti soitettuna. 07 Hägglundin nuotintama toisinto edellisestä menuetista. 08 Nikus-Juss, vöyriläinen pelimanni. 09 Nikus-Jussun soittama menuetti ja polska. 10 Nikus-Jussun menuetti. 11 Menuetti, merkitty muistiin Anders Vilhelm Neumanilta Munsalasta. 12 32 menuettia kertojan nuottikirjassa. 13 Antun menuetti. 14 Verner Rasmus soitti omatekoista pianoa. 15 Valssi. 16 Ensimmäisenä soitettu foxtrot. 17 Ensimmäisiä foxtroteja. 18 Adam och Eva, foxtrot. 19 Edellinen laulettuna "Mannen har ju förr vart lat". 20 Joel Hägglund, tullut Amerikasta Uuteenkaarlepyyhyn, soittaja. 21 Vilhelm Neuman, pelimanni Munsalasta. 22 Kängo-Ant, pelimanni. 23 Johannes Klockars, pelimanni Munsalan Monåsta. 24 Erik Johan Lindvall, pelimanni. 25 Joel Hägglundin soittama posetiivivalssi. 26 Joel Hägglundin (1879-1953) henkilötietoja, Hägglund pelimannina. kerronta ruotsiksi
DOI: 10.58167/su4pii
title: AK4651 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Uusi-Rauva, Arvo,s. 24.1.1897 01 Markkinapäivä palkollisten vapaapäivä, pestit markkinoilla, pestiraha; pirkkalaisten palkollisten pestaus Häijään markkinoilla. 02 Kertojan muistoja Häijään markkinoilta. 03 Teurastajat ja teuraskarjan ja lihan myynti kertojan aikana, lihan määrän määrittely. 04 Alajoki Kalle , teuraskarjan ostaja. 05 Valkama, teuraskarjan ostaja Kiikoisista; muita teurastajia. 06 Teuraskarjan ostopiirit, lihan vienti Tampereelle. 07 Hevosjalostuksen laajuus Mouhijärvellä. 08 Ei valtion oriita pysyvästi Mouhijärvellä. 09 Vasara Leo, hevosmies Mouhijärven Hyynilästä. 10 Kilpa-ajoja talvisin jäällä, ei maanteillä. 11 Lähin ravirata Hippos Tampereella, muut raviradat; markkinat ja ravit Tampereen Hippoksella. 12 Lehmärodut Mouhijärvellä. 13 Vanhat meijerinpaikat Mouhijärvellä, maidon kuoriminen meijereissä. 14 Kutut ja niiden merkitys kertojan lapsuudessa. 15 Kuttujen pito ruokolla torpissa sopimuksesta kesäisin. 16 Kaivojen katsominen pajunoksalla ja sormuksella. 17 Kertojan vesisuonten etsiminen asunnoista. 18 Kirkkoon kulku, kertojan mukaan ei kirkkopolkuja. 19 Kertojan kotitalon torpat. 20 Lehmien laskeminen ulos ensimmäisen kerran keväällä, palvelijan tervaaminen karjaonnen saamiseksi. 21 Taksvärkki kertojan kotona, torpparien oikeudet. 22 Ei kivenottopaikkoja; mouhijärveläinen kivimies Vihtori Koskela, tämän kuolema v.1918. 23 Koskelan jalkamylly, sen sijainti ja jauhatus siinä. 24 Neljän talon jalkamylly, päreiden teko siellä. 25 Muita jalkamyllyjä, jalkamyllyn nimitys ja sen rakenne. 26 Tuulimoottoreita Mouhijärvellä, ei tuulimyllyjä. 27 Myllyt Hyynilänojassa kertojan lapsuudessa. 28 Heinäkosken myllyn yhteydessä saha. 29 Mouhijärven Vanhan Kirkon nimen alkuperä. 30 Mouhijärven ensimmäisen kirkon sijainti, "kirkko" paikannimissä. 31 Rukoushuone Mouhijärvellä, alkuperä, rakennettu 1914. 32 Evankelinen liike Mouhijärvellä ja Tyrväällä. 33 Rukoilevaisuutta ei Mouhijärvellä, rukoilevainen pastori Tunturi. 34 Lestadiolaisuus Mouhijärvellä. 35 Helluntailaisuus Mouhijärvellä. 36 Kertojan isän uskonelämästä. 37 Ei venäläisten linnoitustöitä. 38 Maatalouden kehitys: maankääntö, aurat, kuokat. 39 Kertojan isoisän hankkima kylvöheinä 1880-90-luvulla, apilaa.
DOI: 10.58167/9vbsh0
title: AK4321 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Luomala. Signe o.s. Peltola,s. 12.3.1904, harmoni 24 Kaustisen polkka, rallattaen ja harmonilla säestäen. 25 Säestyssointujen selostusta. (AK) 26 Häihintulomarssi, rallattaen ja harmonilla säestäen. 27 Siliavalssi, rallattaen ja harmonilla säestäen. 28 Säestyssointujen selostusta. (AK) 29 Björknäsin Oskan valssi, rallattaen ja harmonilla säestäen. 30 Säestyssointujen selostusta. (AK) 31 Sottiisi, rallattaen ja harmonilla säestäen. 32 Masurkka, rallattaen ja harmonilla säestäen. 33 Polkka, rallattaen. 34 Siliavalssi, rallattaen. Luomala, Signe o.s. Peltola, Luomala, Urho ja Peltoniemi, Heimo,I s. 12.3.1904, II s. 2.10.1895, III s. 15.10.1913 01 Henkilötietoja. 02 Nuorisoseuran kesäjuhlat Tastulanjärven rannalla v. 1914. 03 Kansansoittokilpailut kesäjuhlien yhteydessä v. 1914. 04 Kesäjuhlat v. 1914, Santeri Alkio puhujana. 05 Urheilukilpailut kesäjuhlissa. 06 Kesäjuhlien ajankohta, Urho Luomala juhlissa mukana v. 1914. 07 Piirileikki Palokankaalla. 08 Veljekset Antti Tastula, hyvä laulaja ja suutari, Matti Tastula, renki, ja Kalle Tastula, soittaja ja suutari. 09 Runsaasti voita syövä mies ei kelvannut rengiksi. 10 Signe Luomala harmonikansoittajana. 11 Häät, joissa Signe Luomala ensi kerran säesti harmonilla 8-vuotiaana. 12 Signe Luomalan isä Björknäsin Oskari, nimen muuttaminen Peltola. 13 Snellmanin juhlat Kaustisella v. 1907, laulukilpailut; Algot Untola puhujana. 14 Mestari-Oiva eli Oiva Rauma, kirkonrakentajan poika. 15 Laulukilpailun voittajat. 16 Satukilpailun voittaja Väinö Rauma. 17 Algot Untola opettajana Vintturin koululla, kirjailijantyö Kaustisella. 18 Algot Untola juhlapuhujana. 19 Kanteleensoittaja Aaprami Luomala 1700-luvulla. 20 Viinankeitto Luomalassa, laitteet nimismieheltä määräajaksi. 21 Signe Luomalan opettelu säestämään harmonilla; isä Oskari Peltola viulunsoittajana ja säestäjänä. 22 Kateissa oleva lauluvihko. 23 Purpurin tanssiminen järvenjäällä, Signe Luomala rallatti säestykseksi.