cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/uyxntd
title: AK5216 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mäkelä, Pentti,s. 8.6.1923 Merikarvialla, ent. sotilasmuusikko 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Soitto-oppilaaksi ratsuväkeen Lappeenrantaan v. 1938, sotilasmuusikkona, eläkkeelle v. 1969, opettanut sen jälkeen kansalaisopistossa. 03 Ajatus tehdä koiranputkipillejä nuorten musiikkileirin vanhempainiltaan, koiranputkihuilun keksiminen, ääninäytteitä. 04 Koiranputkihuilun kehittely, duuri- ja molliviritys, ääninäytteitä. 05 Luonnonsoitinorkesteri Lammilla. 06 Erikokoisia koiranputkihuiluja. 07 Runosävelmä pienellä koiranputkihuilulla, 2 kertaa. 08 Isokokoinen koiranputkihuilu, sormireiät. 09 Velisurmaaja, soitettuna isolla koiranputkihuilulla. 10 Koiranputkihuilujen esittelyä, edellistä oktaavia korkeampiääninen. 11 Lammilla soittanut koiranputkikvartetti. 12 Koiranputkihuilujen mittoja ja virityksiä. 13 Valssi Hiljaa juuri lammen laine, koiranputkihuilulla. 14 Puinen suukappale, sormireikien teko ja huilun virittäminen. 15 Duurin ja mollivirityksen vaihtelu tuohisella sulkimella. 16 Seuraavaksi soitettavan huilun mitat. 17 Sävelmä Sä kasvoit neito kaunoinen, koiranputkihuilulla. 18 Asteikon muuttaminen molliin tuohirenkaan avulla. 19 Sävelmä Niin minä neitonen sinulle laulan, koiranputkihuilulla. 20 Koiranputkihuilujen teon aloittaminen Lammin soittokunnan järjestämän nuorten musiikkileirin aikana v. 1977. 21 Koiranputkihuilun puhallusaukko. 22 Eripituisten koiranputkihuilujen teko nuorten musiikkileirin aikana. 23 8-reikäinen koiranputkihuilu, asteikko tuoreena ja huilun kuivuttua. 24 Sävelmä Pappa lupas talon laittaa, koiranputkihuilulla. 25 Peukalon käyttö soitettaessa. 26 Koiranputkihuilun asteikko soitettuna tulpan kanssa ja ilman tulppaa. 27 Koiranputkihuilun kyllästäminen parafiiniöljyllä, kuivuuden vaikutus ääneen. 28 Koiranputkihuilun valmistusta.
DOI: 10.58167/x2relg
title: AK4907 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltonen, Juho Artturi,s. 3.1.1894 Hinnerjoella, räätäli 01 Seinäkaappi rahojen säilytyspaikkana, myös sokeri lukon takana. 02 Tarjolla olevan sokeripalan puraiseminen, loput talteen ja uudestaan tarjolle. 03 Kahvin kanssa tarjottua korppua ei syöty, vaan otettiin mukaan; korpun kiertäminen monessa kahvipöydässä. 04 "Topkupin" tarjoaminen: korppu valmiiksi kahvikuppiin pystyyn. 05 Kaupunkituliaiset: nisukakko. 06 Rinkelit. 07 Korput tavallisin kahvileipä; pennin ja kahden pennin pullat. 08 Rinkeleitä hautajaisissa ja muissa tilaisuuksissa. 09 Makeiset. 10 Hautajaisissa tarjotut leivonnaiset, ei hautajaiskonvehteja. 11 Morsiamen kruunu ja puku. 12 Ilmari Leivon isä soittanut huiluntapaista soitinta, sisarenpoika harmonikkaa. 13 Taito Suomi ja Nurminen, Leivon suvun soittajia. 14 Kertoja ei tiedä, onko Hinnerjoella ollut torvisoittokuntaa. 15 Piipunpoltto yleistä. 16 Ryssänlehti ja pikanelli suutupakkana. 17 Tupakan kasvatus, "presut"; tupakanpolton pitäminen terveellisenä. 18 Naiset eivät tupakoineet, mutta käyttivät nuuskaa. 19 Tupakkamerkit, mm. Rettigin Propera; kertojan tupakointi sotapalveluksessa v. 1918. 20 Kauhavalta Vaaljoelle muuttaneen Nyrkkäkallion perheen eli "pohilaisten" vaiheita: äidin lihakaupan teko, tyttärien aviottomat lapset, isä maanraivaajana, äidin ja tyttären synnytys samaan aikaan. 21 Kylätappelut, eniten Laajoella.
DOI: 10.58167/s3ckuf
title: AK4175 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Putaan pelimannit 01 Valssi. 04 Koputuspolkka. 06 Perttaan Oskarin valssi Pelkosenniemeltä. 13 Wilssonin valssi. kopio radiosta, ohjelman juontaja Raija Knuutila Vitikka, Eero,maanviljelijä, viulu 07 Kertojan viulunsoiton oppiminen. 08 Myllyojan polkka, oma sävellys. 09 Seuraavan sävelmän taustaa. 10 Vanha-Matin masurkka. 11 "Siulaaminen" = ´porotokan koossa pitäminen´. 12 Poromiehen siulaussottiisi, oma sävellys. kopio radiosta, ohjelman juontaja Raija Knuutila Härkönen, Tuula ja Härkönen, Paula,ed. 14-v. , viulu, jälk. 11-v. , viulu 05 Kertojien soittamisesta. kopio radiosta, ohjelman juontaja Raija Knuutila Härkönen, Antti,kansalaisopiston rehtori 02 Putaan pelimannien esittely. 03 Rovaniemen maalaiskunnan kansalaisopisto, sen musiikinopetus ja paikkakunnan musiikkiharrastus. kopio radiosta, ohjelman juontaja Raija Knuutila
DOI: 10.58167/zaub8y
title: AK4736 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tunturi, Otto,s. 21.10.1906, rovasti 10 Kertojan henkilötietoja. 11 Kertojan isän vaiheita. 12 Kertojan isä ostanut kertojan äidin kotitalon. 13 Tunturi-nimen alkuperä. 14 Kertojan äidin kuolema ja perheen sen jälkeiset vaiheet. 15 Kertojan opintielle lähtö ja keskikoulun käyminen. 16 Kertojan lähtö Tampereelle lukioluokille. 17 Kertojan tulo ylioppilaaksi 1926 ja asevelvollisuuden suorittaminen. 18 Kertojan yliopistovuodet ja papiksi vihkiminen 21.10.1931. 19 Kertojan tulo Alajärvelle kirkkoherraksi 1931. 20 Kirkkoherran Abel Fabian Raunion elämäntie. 21 Rukoilevaisten asema Ikaalisissa vuosisadan vaihteessa. 22 Rukoilevaisuuden kuvastuminen Sillanpään ja Salmelaisen kirjoista. 23 Kertojan muistoja Eino Salmelaisen äidistä ja lapsuudenkodista. 24 Seurojen pito Ikaalisissa 1910-luvulla; yleisimmät pitopaikat. 25 Matti Merivirran pappina oli Ikaalisissa ja muilla paikkakunnilla. Hauta-aho, Joel,s. 26.10.1892 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan urheiluharrastus. 03 Pallopelien peluu kertojan nuoruudessa. 04 Kertojan urheilusaavutukset. 05 Kilpailujen tapahtumapaikkana nuorisoseurantalo. 06 Kertojan ensimmäinen polkupyörä. 07 Kertojan työ metsäteknikkona valtion palveluksessa. 08 Tukinuittotyöt. 09 Tukkien mittaaminen meren rannalla.
DOI: 10.58167/l9xdob
title: AK4105 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Friiti Ojalan tytär ja pojat,tytär harmoni, pojat viulut 03 Marssi. 04 Ojalan Friitin polkka. 05 Kantelevalssi, säv. Aila Rauhala. (5 kanteleella) 06 Ison Koskaan seisauspolkka. (5 kanteleella) 07 Setä-Hermannin valssi. (5 kanteleella) 08 Pirttikosken polkka, säv. Konsta Jylhä. 09 Fatimarssi. 10 Häävalssi. 11 Tanskan prinssin marssi. (torvilla ja harmonilla) 12 Eliaksen marssi. Pitäjänmäen pelimannit 01 Mullbergs stampin. 02 Kolmikko.
DOI: 10.58167/ytgwq3
title: AK4212 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuominen, Ilmari,Aukustinpoika s. 31.7.1914 Jurvan kirkonkylässä 01 Juhannuskylä eli Mettumaarikylä, Koskimäen vanha nimitys. 02 Kertojan henkilötietoja. 03 Kertojan isä toisen polven räätäli, isoisä "Jussi-kräätäri". 04 Kertojan isä räätälinä. 05 Kertojan isän urheiluharrastus. 06 Kertojan isän veljet Toivo Tuominen ja kunnallisneuvos Yrjö Tuominen. 07 Yrjö Tuominen sosiaalidemokraatti, vankilassa v. 1918 jälkeen. 08 Yrjö Tuominen Kuopion kaupunginvaltuuston puheenjohtajana, ammattikoulun alullepanija. 09 Kertojan isän kirjoittelu lehtiin. 10 Urheiluharrastuksen alku Jurvassa, Sipilän veljekset. 11 Nuorisoseura urheilutoiminnan aloittajana. 12 Eräässä nuorisoseuran tilaisuudessa kiivas keskustelu Amerikkaan lähtemisestä. 13 Myllyjen rakentaja Luoma, kertojan isänäidin serkku. 14 Kertojan setä Toivo Tuominen nikkari ja seppä, suksien tekijä. 15 Palkanmaksu räätälille. 16 Ostokankaiden käyttö. 17 Huonekalujen kiertokaupan alku, Adrian Ojala ja Torpan Jaakko eli Jaakko Perämäki. 18 Viklundin Vesterin kenkien vienti hevosella ruotsalaisalueelle. 19 Adrian Ojalan huonekalukiertokaupan alku. 20 Viklundin hevonen Adrian Ojalan käytössä, myöhemmin kuorma-autot käyttöön. 21 Ojalan myymien huonekalujen tekijät. 22 Huonekalujen myynti markkinoilla, myymättä jääneiden kalusteiden kaupittelu paluumatkalla. 23 Huonekalujen kiertokaupan alku: Urho Peltola, Jussi ja Otto Saranpää. 24 Huonekalujen tekijät. 25 Tyylihuonekalujen valmistuksen alkuvaiheet. 26 Tyylihuonekalujen tekijät, Kalle Mäkinen. 27 Kalle Mäkisen rokokootuolin teko yhdessä yössä. 28 Wiikin Anssin mahapiironkien teko, Eero Hiipakka apuna lankkuja sahaamassa. 29 Pirtti Oy:n ulkopuoliset huonekalujen tekijät. 30 Ludvig Närvän vankilassa oppima luutyötaito 31 Ludvig Närvän rokokoo- ja kustavilaistuolien teko. 32 Närvijoen puusepät: Luomala, Iivari Koski, Parkka-Oskari, Yrjö Virta. 33 Pirtti Oy:lle tehdyt tyylihuonekalut. 34 Pirtti Oy:n työnjohtaja Sulo Mänty. 35 Pirtti Oy:n koneistus. 36 Puusepän työkalut. Kesto: 00:31:02
DOI: 10.58167/wdsyyw
title: AK5297 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Anttila, Oskari Nikolai,s. 4.5.1895 Forssan Vieremän Anttilassa, kirvesmies 01 Sammalien käyttö hirsiseinän tilkitsemiseen. 02 Kertoja ja Matti Toivola Ypäjän ratsukoulua rakentamaan, edelliset rakentajat pois huonon työnjäljen takia. 03 Hirsiseinän piiluaminen, laineille veistäminen vanha arvostettu tapa. 04 Ei ylöspäin leveneviä hirsirakennuksia. 05 Saunarakennukset. 06 Harjakaiset. 07 Muurari tukki savukanavan ikkunalasilla, ellei annettu sauhuryyppyä. 08 Kuiva näre savupiipun päähän, ellei harjakaisia kuulu; kertoja teki vesitornin huipulle lipun harjanvarsista ja sementtisäkistä samaan tarkoitukseen. 09 Hirsirakennuksen vesikaton tukirakenteet. 10 Päätykolmion laudoittaminen, aiemmin hirret ylös asti. 11 Kirvesmiehen työvälineitä: poranterät, tämmiraudat. 12 Erilaiset höylät. 13 Erilaiset sahat. 14 Pokasahan käyttö kirvesmiehen töissä. 15 Kertojaa ei ole moitittu huonosta työstä, rakentanut paljon asuinrakennuksia. 16 Lankkujen sahausta käsin ei enää kertojan aikana, tolppien sahaus. 17 Tolppien käyttö, ”rantolppa” hirsiseinän päähän siinä, mihin tuli tiilimuuraus. 18 Kertoja ojanteossa, naapurin rakennustöiden katselu ja päätös ryhtyä kirvesmieheksi. 19 Saunan teko, sen jälkeen Forssan sahan ja voimalaitoksen rakennustyömaalle kirvesmieheksi. 20 Forssan sahan rakennuttaja Suomen Rakennusosakeyhtiö, satoja miehiä työssä. 21 Hanurinsoittajat Matti Mattila, Kalle Silvo, Jussi Kujanpää, kylän yhteinen 2-rivinen hanuri, ”puulaakin haitari”. 22 Tanssipaikat: torppien pirtit ja kesäisin kylän yhteinen lava; lavan sijainti eri aikoina Vieremän Inkilän maalla, Nyholmin luona santakuopassa, Lehtikedolla ja Koivuniityn kujan reunassa. 23 Ei klarinetinsoittajia; viulunsoittaja Santtu Kivivuori. 24 Työväenyhdistyksen torvisoittokunta. 25 Patterityöt Tammelassa, venäläisen sotaväen majoituspaikat Forssassa. 26 Aluksi tulleiden kasakoiden kanssa hyvät välit, seuraavana vuonna tulleiden rakuunoiden kanssa ei, kiistaa tytöistä. kertojan vaimo mukana taustalla
DOI: 10.58167/8ephyj
title: AK4946 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nenonen, Linda o.s. Kostiainen,s. 9.7.1904 Ruokolahden Kaitulinpäässä 01 Henkilötietoja. 02 Äidin kuolema kertojan ollessa 8-vuotias; talo vanhimmalle sisarelle äidin ensimmäisestä avioliitosta. 03 Kertojan palkka ensimmäisessä palveluspaikassa; kertojan palveluspaikat. 04 Kertojan avioliitto. 05 Kertoja kauppias Pätilän palveluksessa Rasilassa, karjanhoito. 06 Sähköt vain Immalan sahalla; pärevalaistus ja pieni "huullamppu", päreen niistäminen. 07 Puiset pesuastiat; kertojan isän käsityöt: pajatyöt, puuastiat, pöydät ja kaapit, ruumisarkut. 08 Äidin hautajaiset; isän ruumisarkkujen teko. 09 Isän henkilötietoja; isän paja ja hänen tekemänsä kärryt. 10 Särän valmistus: lampaanjalkojen paistaminen uunissa; lampaanjalkojen säilytys aitan parvessa. 11 Kiisselin teko. 12 Hapanlohko ja lihakeitto. 13 Kaskenpoltto ja rukiin viljely kaskessa, sen jälkeen kauraa ja heinää; kasken jääminen ahoksi, jolla laidunnettiin karjaa. 14 Papujen viljely, viljan viskaaminen riihessä ja papujen puhdistaminen. 15 Kaupasta ostettavat tavarat: öljy, tikut, sokeri, kahvi, sikuri; kahvin keitto, sikuria joukkoon. 16 Kasken kaataminen ja polttaminen, "huuhta"-nimitystä ei tunnettu; joka kesä hakattava uusi kaski. 17 Heinänteko, heinäkone Kotaniemessä kertojan mennessä naimisiin, haravakoneen hankinta. 18 Lehmien nimiä. 19 Karjankutsu "Tän se tän se lehmäi", lampaiden kutsu "Piti piti" ja vasikoiden kutsu, lampaiden kutsu uudelleen. 20 Hevosten, kanojen ja sikojen kutsuminen. 21 Lehmien kutsuminen eli "väättäminen". 22 Siat harjasselkäisiä, harjasten otto suutarien käyttöön. 23 Pellavaharjat tehty sianharjaksista. 24 Nykyisissä sioissa ei harjaksia eikä läskiä. 25 Rasvojen käyttö ruoaksi. 26 Saippuan keittäminen suolirasvoista. 27 Tuhkalipeän teko pyykinpesua varten miniänä ollessa.
DOI: 10.58167/apziiy
title: AK4152 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pietikäinen, Liisa o.s. Virkkala,s. 22.7.1926 07 Piirileikkilaulu "Piiri pyörii, pari hyörii, hei lystiä vaan". 08 Piirileikkilaulu "Tähdet loistaa taivahalla". 09 Piirileikkilaulu "Iso ilo alkaa nuorukaisten kanssa". 10 Piirileikkilaulu "Kuinka se joki taisi suora olla". 11 Piirileikkilaulu "Tule tule nätti tyttö meille emännäksi". 12 Piirileikkilaulu "Tule huomenna meille, meillä leivotaan". 13 Piirileikkilaulu "Hyppään tanssaan tavallisen taajaan". 14 Piirileikkilaulu "Kuulkaa kuin laulu soi, suokaa mun riemuella". 15 Piirileikkilaulu "Keskeltä merivesi lainehtii". 16 Piirileikkilaulu "Laiva tummansininen se Atlantilla seilaa". 17 Piirileikkilaulu "Minun kultani kaunis on". 18 Piirileikkilaulu "Kalliolle kukkulalle". 19 Piirileikkilaulu "Ei ole leskeä ollenkaan". 20 Piirileikkilaulu "Älä ystävä armas luule että olen sinun siteesi". kopio 1976 Virkkala, Arvid 06 Vangin laulu "Isäni olen minä murhannut". 21 Sanonta huonosta laulamisesta "Siin on nuotin paha olla". 22 Piirileikkilaulu "Hoh hoi nyt sinäkin, käy kanssani rinkihin", opittu v. 1904 Emma-sisarelta. 23 Piirileikkilaulu "Ja se paatti oli pieni ja valkoinen". 24 Piirileikkilaulu "Jos meidän kaivosta vesi loppuu". 25 Piirileikkilaulu "Tuohesta paatti ja paperista airot". 26 Piirileikkilaulu "Kaksi tyttöä piiris loistaa". 27 Piirileikkilaulu "Ei saa maata tyttöin kanssa", opittu v. 1904-05 Emma-sisarelta. 28 Piirileikkilaulu "Harakka se istui kannolla". 29 Masunistin Kalle edellisen laulun laulajana. 30 Piirileikkilaulu "Kymmenen penniä pojalla rahaa". kopio 1976 Teerikangas, Pauliina,82-vuotias 01 Laulu "Ihminen ompi kuin kukkanen vaan", jatkoa edell. nauhan viimeiseen lauluun. 02 Matin Maija, vanha laulujen taitaja. 03 Laulu "Äitini minut synnytti tääl suuressa köyhyydessä". 04 Laulu "Minä paljon toivoin ennen elämältä". 05 Laulu "Ajattele piika parka nuoruutesi ikää". kopio 1976
DOI: 10.58167/qgkvct
title: AK4975 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vartimo, Niilo Vihtori ent. Lindström,s. 14.2.1900 Messukylässä, nimi muutettu 1936, autonkuljettaja 01 Linjan avaus postiautolla Siilinjärveltä Nilsiän ja Polvijärven kautta Joensuuhun, ensimmäinen matka. 02 Yöpyminen Kuuselan kotona Joensuussa, Kuuselan lähtö lomalle ja kertojan ajojen järjestely. 03 Vanha postiauto Benz Gackenau. 04 Uusi Volvo vm. -32 postiautona. 05 Joensuun linjan ajo kesäkuun loppuun 1932. 06 Insinööri Heliö postilaitoksen teknilliseltä puolelta määräsi kertojan ajamaan Kuopioon. 07 Ville Tirronen toisena kuljettajana, toinenkin Volvo käyttöön. 08 Kuopio-Juankoski-linjan ajaminen, Tirronen Joensuu-Polvijärvi-linjalle, talvikausi 1933. 09 Taskinen ja Aarne Hämäläinen kertojan kuljettajatovereita.. 10 Rikkoutuneet lukitusvanteet, uusien tilaaminen. 11 V. 1932 Volvon teknisiä ominaisuuksia. 12 Vanha Brockway käytössä, huollossa apua kuopiolaisesta autokorjaamosta, asentaja Knuutinen. 13 Kertoja varikon esimieheksi v. 1933. 14 Linjat Keiteleelle ja Saarijärvelle keväällä 1933, Kuopion varikolle lisää Volvoja, lisää miehiä Helsingistä tulleilla määräyksillä. 15 Joensuussa valtion asunto, Kuopiossa kuljettajien hankittava asuntonsa itse. 16 Lumiesteet, Volvoihin kärkiaurat, postilaitokselle hankittu lumiaura. 17 Vain yksi kuorma-auto postilaatikoiden tyhjentämistä varten. 18 Linja-auton kärkeen lumiaura. 19 Postipiirin päällikkö mukana Maaningan matkalla. 20 Pohjoisessa käytetty suuri lumiaura. 21 Esimiehen tehtävät ja palkkaus Kuopiossa. 22 Siirtyminen Kuopiosta Tampereelle, Knuutisen ehdottaminen tilalle esimieheksi. 23 Toukokuussa 1934 Tampereelle, Virtain linjan ajo, Paavo Kangasniemi Virroilta toisena kuljettajana. 24 Virtain postilinjan alkuunpanijat maanviljelijä Karimaa Teiskosta, Lauri Ylistalo Visuvedeltä ja Aatu Sorkkala Muroleesta. 25 Virtain linjan ajaminen vuoteen 1938. 26 Moottoriremontin teko Ähtärissä, Opas-niminen mies remonttiapulaisena. 27 Postiauton myöhästyminen lumikelin vuoksi, yöpyminen Muroleessa, tien auraaminen hevosten vetämällä puuauralla.
DOI: 10.58167/utehpo
title: AK4305 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nurmela, Eemeli,viulu 01 Raharinki: Alkupolska. 02 Raharinki: Rinkipolska. 03 Raharinki: Välipolska. 04 Raharinki: Vaihtopolska. kopio Haudanmaan pelimannit 05 Kokkolan masurkka. 06 Pohjalainen häämarssi. 07 Soinilainen. kopio
DOI: 10.58167/cydzp4
title: AK4757 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lampinen, Juho Hilmeri,s. 1.7.1893 Ylitorniolla, maanviljelijä 01 Henkilötietoja. 02 Isä Karl Johan Lampinen, maanviljelijä; tila Kaishannu Nuotiorannan kylässä. 03 Henkilötietoja. 04 Kertojan äiti, isä tullut taloon vävyksi. 05 Kertojan äidinäiti ja Kaishannun tilan osto. 06 Paikannimi Puomi, vanha veräjän paikka. 07 Metsän ja viljellyn maan erottanut selkäaita, kahdenlaista pystyaitaa. 08 Selkäaidan hoito, kullakin osuus oman maansa kohdalla. 09 Metsälaitumet ja kesänavetat. 10 Maidon hapattaminen ja kirnuaminen voiksi kesänavetoilla. 11 Härkien pito. 12 Metsälaitumet 5-6 km päässä taloista, karjanhoitajat. 13 Jokivarsiniityille meno, piimää evääksi. 14 Piimää ei jäädytetty, säilytys lähteessä yli talven. 15 Sammakko piimässä, ei käytetty. 16 Viulun- ja hanurinsoittaja Erkki Viiri Alkkulassa, tullimies. 17 Hanurinsoittajat. 18 Käsityöläiset. 19 Suksentekijöitä syrjäkylillä. 20 Reentekijöitä: Arvid Kreivi ja kertojan isä. 21 Rakennusmiehiä Ylitorniolla. 22 Heinätöissä käyminen Ruotsin puolella. 23 Hintojen vaihtelu eri puolilla rajaa, kruunun kurssi ja Ruotsin rahan käyttö. 24 Veisaajat ja lestadiolaiset saarnamiehet. 25 Ruumiille veisaaminen 26 Salakuljetus; kirjailija Väinö Kataja kirjoittanut aiheesta. 27 Väinö Katajan isä nimismies, maantiesyynien pito. 28 Kertojan isä kunnan ja seurakunnan luottamustehtävissä. 29 Venäläinen sotaväki ensimmäisen maailmansodan aikana. 30 Kertoja käynyt Immon talossa, jossa venäläistä sotaväkeä. 31 Venäläisten lähtö 1918, aseista riisuminen ja Tornioon vieminen. 32 Aseistariisujia n. 20 hengen joukko, massatehtaan insinööri päällikkönä. 33 Lohipato pappilan kohdalla, lohipadon rakenne.
DOI: 10.58167/tldibc
title: AK4379 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rannisto, Sulo ja Vainionpää, Hermanni,ed. s. 4.1.1904 Lappajärvellä, harmoni, jälk. s. 27.7.1897 Lappajärven Lamminkylässä, viulu 15 Porilaisten marssi. 16 Polkkasikermä. 20 Viitosen polkka. 21 Hautalan Iivarin polkka. 22 Vanha valssi. Rannisto, Sulo,s. 4.1.1904 Lappajärvellä, harmoni 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan soittamien häiden määrä. 03 Riihitanssit. 04 Jatsin tulo Lappajärvelle. 05 Ilmari Tapola - ensimmäinen jatsinsoittaja Lappajärvellä, viulu, piano. 06 Pisto, tanssin nimi. 07 Jatsin suosion kasvu. 08 Ilmari Tapolan yhtye - ensimmäinen jatsiyhtye. 09 Muita Tapolan yhtyeessä soittaneita. 10 Mandoliinin soittajia Kärnässä. 11 Torvisoittokunnan toiminta Lappajärvellä. 12 Ollin soittokunta, ensimmäinen lappajärveläinen soittokunta. 13 Raharinki tanssina. 14 Kissan saakeli, tanssisävelmä harmonilla. 17 Kostervalssi, harmonilla. 18 Barrikadimarssi, harmonilla. 19 Hengellinen sävelmä, harmonilla. 23 'Metsän puita tuuli tuudittaa', harmonilla. 24 Rahapolska, harmonilla.
DOI: 10.58167/hfo0jp
title: AK4985 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Yrjö Hugo Johannes ja Rainio, Atte Ilmari,ed. s. 23.2.1903 Tampereella, linja-autoliikenteen harjoittaja ja jälk. s. 9.1.1900 Helsingissä, diplomi-insinööri 01 Oulaisten linja-autoasema. 02 Linja-autoliikenne Amerikassa. 03 Liikenteenharjoittajien määrä Suomessa. 04 Linja-autoyhtiöiden suurentuminen ja väheneminen. 05 Arvioita sosialisoinnista, pankkien ja vakuutusyhtiöiden väheneminen. 06 Uutinen Clevelandissa olleesta maailman suurimmasta linja-autoasemasta, Tampereella suurempi. 07 Matkahuolto Ruotsissa, pääasiassa rahtiliikennettä. 08 Linja-autoliikenteen taksat, eri lipputyypit ja kilpailu yhtiöiden kesken. 09 Tilausmatkaliikenne, alkuun vähäistä. 10 Talollisten pojilla linja-autoja lisäansioiden saamiseksi, ei elinkeinoilmoituksia, seurauksena vararikkoja. 11 Matkalippujen hinnoittelu, alkuun ei alennuksia, sylilapsista ei maksua. 12 Suhteet poliisiin; poliisin valvonta ja sakottaminen rautatien alikulkutunnelissa sekä Hatanpään valtatien ja Vuolteenkadun kulmassa. 13 Turun poliisimestari, joka otti äänettömän liikenteen käyttöön. 14 Pariisin äänekäs liikenne. 15 Hiljaisen liikenteen käyttöönotto Turussa 1930-luvun alkupuolella. 16 Kertojan pojalleen antama ajo-opetus. 17 Riskeeraaminen liikenteessä, lähivahingot eli "melkein kolarit". 18 Liikennöitsijöiden keskinäinen kilpailu alkuvaiheessa, taksojen polkeminen ja Matkahuollon ohittaminen, vastuukysymys. 19 Linja-autoasemien hyödyllisyyden tunnustaminen, laituripaikat aluksi liikennöitsijöille maksullisia. 20 Pirtua ei salakuljetettu julkisilla liikennevälineillä, elintarvikkeiden salakauppa säännöstelyaikana. 21 Poliisin tarkastukset Helsinkiin menevissä linja-autoissa, elintarvikkeiden takavarikot; kertoja vähällä joutua kiinni erään kerran. 22 Elintarvikkeiden salakaupan yleisyys sota-aikana. 23 Erään ison miehen laihtuminen sota-aikana. 24 Kasku pula-ajan itsemurhasta: paperivaatteissa ei voinut hukkua, paperinaru ei kestänyt hirressä, mutta korttiannoksilla itsemurha onnistui. 25 Kertojan metsästäminen pula-aikana; sikatarjous metsästysseurueelle Sipoossa, eräs tapaus. 26 Ruuhka-aikojen lisävuorot. 27 Paikkalippujen varaaminen ennakolta. 28 Liikenneyhtiöiden yhteistoiminta ruuhka-aikoina. 29 Yksityisillä yhtiöillä varakalustoa 10-15 %, Helsingin liikennelaitoksella kolmasosa autokannasta aina huollossa. 30 Kuljettajista tulleet valitukset, Helsingin kaupungin kuljettajien tyly käytös. 31 Kaukoliikenteen tarkastajat. 32 Kuljettajien liitolta saamat ansiomerkit . 33 Autoklubin toiminta ja rahankäyttö.
DOI: 10.58167/a9szi0
title: AK5097 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sonninen, Erkki,Pekanpoika s. 22.2.1899 Lapinlahden Suurenmäen kylässä 01 Kortteen niittäminen Telppäslahden rantaniityltä. 02 Kortteen kuivaaminen ja luominen pielekseen. 03 Pieleksen teko. 04 Lehdesten taittaminen lehtikerpuiksi ja syöttäminen lehmille ja lampaille. 05 Sääenteiden tarkkailu tammikuussa: kevään ensimmäisestä suojasta seitsemän viikkoa suliin maihin. 06 Metsätyöt talvella. 07 Loppiainen ja Nuutin päivä. 08 Sanonta "Heikki talaven taettaa, Puaval puol talavee". 09 Kertoja ei muista Heikin ja Paavalin päiviin liittyviä sääenteitä. 10 Sanonnat "Kynttel kyssyy talaven töetä" ja "Kynttel kevättä". 11 Sipin päivällä ei merkitystä, Matin päivä ensimmäinen kevätpäivä. 12 Hoku vuoden merkkipäivistä "Matista neljä Mariaan, Mariasta kuus ristiin, rististä kolme Urpoon, Urposta viis juhannukseen, juhannuksesta viis Joakkoon, Joakosta viis Pärttyliin, Pärttylistä viis Mikkeliin, Mikkelistä viis keyriin, keyristä kaheksan Tuomaaseen, Tuomaasta kuus kyntteliin, kynttelistä kolme Mattiin". 13 Laskiaissaunassa oltava hiljaa, jotta kesällä vältyttäisiin syöpäläisiltä ja karja säästyisi paarmoilta sekä tulisi hyvin kotiin. 14 Sanonta "Ei ollu moalla aetoo eikä akolla paetoo". 15 Kynsikeitto laskiaisruokana, sanonta "Lampaankynnet laskiaisena, siankynnet kynttelinä". Kesto: 00:12:16