cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/twpwn8
title: AK5064 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Häivälä, Reino,Nikolainpoika s. 19.4.1913, talollinen 01 Hanni Nisula, kansanparantaja Myllykankaalta. 02 Hanni Nisula kertojaa kuppaamassa; Hanni Nisulan luonne. 03 Arvi Kivioja haastatellut vanhoja ihmisiä nauhalle. 04 Hanni Nisula ei noitunut; eläimiin liittyvä noituminen. 05 Trullit, kertojalla ei henkilökohtaisia kokemuksia trulleista ja noituudesta. 06 Kuppareita ei muita kuin Hanni Nisula. 07 Janne Myllylä, kansanparantaja, hänen asuinpaikkansa. 08 Janne Myllylän poika ja pojanpoika panneet myös jäseniä paikoilleen, Janne Myllylä myös hieroja. 09 Hannes Myllylä, Janne Myllylän poika Amerikassa. 10 Tuhkalipeän käyttö ja valmistus. 11 Pruttaraiset eli polttaraiset, kuivatuista nokkosista tehty juoma, sen valmistus. 12 Kertojan naapurin pojan parantuminen munuaistaudista nokkosteen avulla. 13 Koivunlehdet parannusaineina; kertojan aikana ei otettu koivunmahlaa parannustarkoituksiin. 14 Nikkari-Erkki, arkuntekijä. 15 Ruumisarkun tekeminen, arkkulautojen varaaminen ullakolle, arkku aina musta. 16 Vainajien säilyttäminen vajassa tai riihessä, säilytyspaikan pelkääminen. 17 Ruumislauta. 18 Kertojan naapurin hankitseminen eli laittaminen arkkuun v. 1917, eräs tapaus. 19 Ruumissaattueet, kuusista tehdyn kujan laittaminen vainajille. 20 Hautajaisten mittavuus, hautajaispidot. 21 Ruumiinveisaajat, veisaamisen ajankohdat. 22 Nikkarien työt, kertoja ei muista rukintekijöitä. 23 Matti Haapala, längentekijä. 24 Kertojan isä tehnyt länget, länkien tekeminen hevosen mittojen mukaan. 25 Lauri Haapala, längentekijä Vähältäkankaalta. 26 Puusta ei tehty tavaraa myytäväksi; Eelis Niemelä, sokea jouhitöiden tekijä. 27 Sadinmäen sepät; taitavia seppiä Kortteella. 28 Kortteen-Pitkä, Mats Johansson eli Matti Matinpoika Kortet, seppä Niemelänkylän Kortteelta. 29 Kortteen-Pitkällä myös näkijänlahjat, sarvipäisen näkeminen. 30 Kortteen-Pitkän pirun näkeminen, eräs tapaus. 31 Kortteen-Pitkän poika. 32 Kirkon kuulutusten tärkeys, Kortteen-Pitkän pojan, seksmannin tehtävä ajaa kansaa kirkkoon kuulutuksia kuulemaan. 33 Kortteen-Pitkä rakentanut pari pappilaakin, Kortteen-Pitkän monipuolisuus. 34 Kortteen-Pitkän tekemä yksiviisarinen kello Nuoralassa. 35 Kortteen-Pitkä jälkeläiset. 36 Kortteen-Pitkän tekemät ruumispaarit. 37 Kortteen-Pitkä yli kaksimetrinen mies, hänen ruumiinsa laittaminen arkkuun pihalla vainajan suuren koon vuoksi; tämän tapauksen kertoja Jaakko Kangaspolvi, Kortteen-Pitkän jälkeläinen viidennessä polvessa. 38 Tarina Kortteen-Pitkän talonostoaikeista, pirun neuvo ja ennustuksen toteutuminen. 39 Kortteen-Pitkän juokseminen vintille piruja pakoon; kuolinvuoteeltaan nousseen Kortteen-Pitkän suuttuminen takasta pyrkiville piruille ja niiden survominen hiilihangolla takaisin. 40 Kertojalla kuva Kortteen-Pitkän talosta.
DOI: 10.58167/dun5a1
title: AK4790 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Niskanen, Tuure,s. 3.8.1899, viulu 01 Iloniemen Aapelin rimppa. 02 Ilopolkka. 03 Posetiivarin valssi. 04 Satakielen polkka. 05 Kaikkosen sottiisi.
DOI: 10.58167/bfgsat
title: AK4488 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Siirtola, Leo,s. 9.1.1927, viulu 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan viulunsoiton aloittaminen 4-vuotiaana. 03 Piilos-Jukka, viulunsoittaja, soittanut kertojan lapsuudessa, soittanut nurkkatansseissa. 04 Tanssiminen nuotioilla, tanssipaikkoja, mm. Kilkka ja Isonpuljun laki. 05 Piilos-Jukka tanssisoittajana. 06 Kertojan soittoharrastuksen alkaminen, kirvesmies Aaro Auton kertojalle tekemä viulu. 07 Piilos-Jukan viulun särkeminen tappelussa. 08 Kertojan ensimmäinen viulu, sen rakentaminen. 09 "Remulan häät", ensimmäinen kertojan soittama kappale. 10 Kertoja v. 1936 soittamassa kansakoulun vihkiäisissä. 11 Kertojan soittaminen korvakuulolta. 12 Ei yhtyesoittoa kertojan nuoruudessa. 13 Kittilän pelimannien perustaminen, torvisoittokunta ennen Kittilän pelimanneja. 14 Opettaja Matti Yli-Tepsa, Kittilän pelimannien vetäjä. 15 Kittilän pelimannien perustaminen kansalaisopiston yhteyteen. 16 Opettaja Seppo Kilpi pelimannien vetäjänä vuodesta 1974. 17 Kittilän pelimannit: Siirtola Leo, viulu, Siirtola Markku, harmoni, Lahti Mauri, basso, Kujala Pekka, klarinetti, Kilpinen Seppo, harmoni. 18 Ei harmonikansoittajaa Kittilän pelimanneissa. 19 Harmonikansoittajia: Kurkinen Eino, Vuomajärvi Vilho. 20 Tanssiyhtye Tremolos: Jauhojärvi Annukka, laulu, Vuomajärvi Vilho, 5-rivinen harmonikka, Huikuri Orvo, bassokitara, Jussila, rummut. 21 5-rivisen harmonikan soittajat. 22 Tanssisoittajia Kittilässä 1930-luvulla. 23 Ei rumpuja eikä saksofoneja ennen sotia. 24 Remulan häät, viululla. 25 Kohtalon valssi, viululla.
DOI: 10.58167/pmhjph
title: AK4649 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heinäkoski, Aili Aleksandra o.s. Toivonen,s. 26.3.1899 01 Vapulla ei aiemmin merkitystä, ensimmäinen kertojan näkemä vappukulkue v.1910; Putajan työväentalo, luultavasti vappukulkueen lähtöpaikka. 02 Urpon päivän sääennustus. 03 Lehtimajat ja muu koristelu juhannuksena kertojan kotona, juhannuskoristeiden alkuperä. 04 Vihdan heittäminen juhannustaikana, ennustaminen; nuorten naisten juhannustaikoja. 05 Rukiinolkien sitominen ja ennustaminen niiden kasvusta juhannusyön aikana. 06 Ei juhannusretkiä. 07 Ennustaminen uudenvuodenyön säästä. 08 Mouhijärven talojen rikkauden mittana viljan määrä. 09 Rahojen säilytys rukiiden joukossa. 10 Loppiaisen merkitys, sanonta "Joulun loppu ja Nuutin nuppu"; Nuutin päivä eli Hiiva-Nuutti, tammikuun 7.päivä. 11 Nuuttipukit, kulkuset nuuttipukeilla. 12 "Härkäviikot ja läpileivät", sanonnan alkuperä; mouhijärveläisen kakon valmistusaika, kuivan leivän syönti härkäviikolla. 13 Leipomispäivät syksyisin kertojan lapsuudenkodissa, leipien säilytys; leipominen keväällä. 14 Miesten ja naisten työt härkäviikolla, kankaiden kutominen härkäviikolla, "bleikkaaminen" eli valkaisu hangella. 15 Mouhijärveläinen laskiaishuuto; jääkelkan teko. 16 Hiusten kampaaminen ja hajallaan pito laskiaisena, taika pitkien pellavien saamiseksi. 17 Pernamämmi, pääsiäisruoka; mämmi koivutokkosissa. 18 Saunominen ilman valoa laskiaisena, puhumatta saunassa. 19 "Saarnaaminen" laskiaisena, laskiaisruoat. 20 Laskiaisen merkitys, laskiaisvierailut. 21 Taika lattioita lakaistaessa laskiaisena. 22 Kynttilänpäivä, merkitys uskonnollinen, ensimmäiset ohrajauhokakut kynttilänpäivän aattona. 23 Tapaninajot ja -vierailut. 24 Hevoselle joulupäivänä leipää ja kauroja, hevosten sukiminen ja kilpa-ajo joulupäivänä. 25 Venäläisten sanat Mouhijärven varallisuudesta. 26 Kilpa-ajo joulupäivänä kirkosta kotiin. 27 Kertojan äiti, meijerska; kertojan äidille jouluna ajettaessa sattunut tapaus, reen jalasten irtoaminen. 28 Ei tapaa tehdä mitään tallissa tapanina, ei suuria joululeipiä. 29 Taksvärkkäreille syksyisin taloista annetut uutisleivät. 30 "Laurina lata pelloille ja Pärttylinä pois", sanonta rukiin kylvöstä. 31 Mikkelinpäivä ja Mikon runtu, vierailupäivä; pyhäinpäivä ja palkollisten runtuviikko, pestimarkkinat syyskuussa, Häijään markkinat. 32 Palvelijoiden pestaaminen markkinoilla. 33 Kertojalla ei tietoja Mikon päivästä, Jaakon päivän sääennustukset. 34 Aprillipäivä ennen 1. toukokuuta, esimerkkejä "juoksuttamisesta". 35 Mustalaisia ei pysyvästi Mouhijärvellä, kulkevat mustalaiset ja heidän telttansa. 36 Kertojalla ei muistoja maarianpäivästä, kakkojen teko maarianpäivänä. 37 Kertojalla ei tietoja Eliaan päivästä; adventin merkitys. 38 Paastonaika ennen pääsiäistä, tanssit ja kokoontumiset kielletty, ei paastoamista. 39 Tuomaanpäivänä aloitettiin joulukaljan teko, sanonta "Hyvä Tuomas joulun tuopi, paha Nuuti poies viepi". 40 Kertoja ei tunne jakoaikaa eikä syksyn viimeisen riihen puintiin liittyviä tapoja. 41 Matiaan ja Matteuksen päivät, sanonnat. 42 Kertojan isän pärepihdit, päreiden käyttö kertojan lapsuudessa sytykkeinä. 43 Naistenviikko, ennustukset säästä.
DOI: 10.58167/mmatui
title: AK4690 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Puranen, Simo,s. 21.3.1892 Vpl. Pyhäjärvellä. asuu Karjalan siirtolaisena Mouhijärven Hahmajärvellä 01 Kenkilötietoja. 02 Kotitila Pyhäjärvellä. 03 Hirssin ja tattarin viljely, Sakkolan Petäjärvellä vesimylly, jossa tattaria voi jauhaa. 04 Puinnin koneellistuminen ja Sakkolaan perustettu meijeri. 05 Kiviniemen kasarmit, maataloustuotteiden myynti sinne. 06 Tanssit Kiviniemen kasarmin lavalla. 07 Nuorisoseurantalot Pyhäjärvellä. 08 Työväenyhdistysten perustaminen Pyhäjärvelle. 09 Raittiusseurantalo Konnitsassa. 10 Kertoja nuorisoseurassa, seuran toiminta nykyään. 11 Soittajat nuorisoseuralla: Heikki Kaasalainen viulu, Tuomas Puputti hanuri, Matti Hassi triangeli. 12 Soittajat viihdyttäjinä valkoisten puolella v.1918 sodan aikana Raudussa. 13 Kertoja Joutsenon rintamalla v.1918. 14 Srapnellit ja räjähtävät kiväärin luodit. 15 Ruoan puute v.1918. 16 Kiertokoulun käyminen. 17 Maamieskoulu; maamieskoulun johtaja Juntunen ja maatalousopettaja Huhtinen. 18 Nuorisoseuran toiminta, johtomiehet Juho Kaasalainen ja hänen poikansa Väinö Kaasalainen. 19 Nuorisoseuran urheilutoiminta. 20 Pyöräilijät Tuomas Kukko ja Aatu Prässinen Pyhäjärveltä, Matti Teveri Räisälästä ja Junttila Vuokselasta. 21 Viulunsoittajat Juho Haikkonen ja Heikki Kaasalainen. 22 Juhanloisen Matti Sakkolasta, viulunsoittaja. 23 Soittajia Räisälässä: Juho Lallukka; Simo Lallukka kuorossa, ei soittanut. 24 Virsikanteleet. 25 Paimenten tuohitorvet. 26 Paimenet tekivät härkkimiä, tuohipesimiä ja vispilöitä. 27 Leppä- ja pajupillit. 28 Karjan kutsuminen, lehmillä kello kaulassa. 29 Lehmien lypsy kolmesti päivässä, lypsysavu. 30 Tiituan sahayhtiö. 31 Evakkoon lähtö Pyhäjärveltä. 32 Tavaroiden evakuointi, mm. kertojan haravakone ja niittokone. Kesto: 00:31:00
DOI: 10.58167/zynq41
title: AK5088 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Partanen, Joonas,Kallenpoika s. 15.1.1894 Lapinlahdella, kansakoulunopettaja 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Rautaparran suvun historiaa. 03 Isän kaupankäynti; kertojan sisarukset ja äiti, äidin kotitalo Varpasenmäki. 04 Paikannimi Varpasenmäki. 05 Talon perustaja Hoffrén, ruotsalaisuuden merkkejä paikannimistössä. 06 Navettarakennuksen vuosiluku. 07 Paikannimiä, Riitaniitty-nimen synty rajariidasta. 08 Vääränrahantekijä Kuoppalassa. 09 Talonnimi Näykäs, sen syntytarina. 10 Halolan kaskiviljely Ollikkalassa, paikannimien Riitalehto ja Yksaumanen synty. 11 Maaninkalaisten halme Seitenkarhinen, nimen alkuperä. 12 Muita kaskiviljelyyn liittyviä paikannimiä; sanojen "palo" ja "kaski" merkitys. 13 "Halme"-sanan merkitys, "halmeotrat". 14 Ei eroa koto- ja metsäkasken nimityksillä. 15 Kasken kaato ja viertäminen, kaskipaikan valitseminen. 16 Kaskipuiden kaato, lapset söivät kaadon aikana koivunjälttää. 17 Kaskipuiden karsiminen ja kääntely keväällä. 18 Kaskenkaatoa viimeksi 1930-luvulla. 19 Kaskinauriin viljely, naurispaistikkaat ja -hauvikkaat. 20 Kertojalla Lapinlahden viimeiset kasket. 21 Kasken sytyttäminen ja viertäminen, metsän varjelu ja tuulen osuus; kaskenpoltossa käytetyt virsut ja kengät. 22 Savutupa kertojan lapsuudenkotina. 23 Arvoitus "Lattian levyinen, lehen kevyinen" = savu sisäänlämpiävässä tuvassa. 24 Savutuvan uuni ja lakeinen. 25 Pyttyhylly porstuassa, kerman nostatus voin tekoa varten. 26 Isän ostama "maitokone", naapureiden käyminen kertojan kotona maitojaan separoimassa. 27 "Maitokoneen" osto käytettynä kauppias Putkolalta. 28 Meijeritoiminta naapurikylissä. 29 Kylän isäntiä kertojan lapsuudessa: Jussi Varonen ja kertojan isä, sukuselvitystä ja omistussuhteita. 30 Halosten suku Horsmanmäellä, veljesten tilat. 31 Vanha Paldanius, parantaja; kertojan parantuminen turvotuksesta tuomenkuorivedellä Paldanius-sukuisen emännän neuvosta; ukko Paldanius ja hänen poikansa Neer Paldanius parantajia. 32 Luonnonlääkkeillä syöpää parantava henkilö Pyhäsalmella, eräs parantumistapaus. 33 Haapakummun vanha emäntä Kiuruvedellä, varastetun tavaran löytäjä; varastetun pajakaluston tapaus. 34 Horsmanmäen Reittu Eskelisen kyky lähettää karhu vihamiehensä karjaan. 35 Lääkekasvit: "rauanlehti" eli piharatamo, tuomenkuorivesi lääkkeenä. 36 Viulupelimanni Pekka Karhunen, soittanut markkinoilla. Kesto: 00:30:14
DOI: 10.58167/rczu7k
title: AK4909 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Jokinen, Paavo Hemming,Vihtorinpoika s. 22.5.1903 Eurassa, viulu 01 Laulu Nooan arkki "Jo pienoisesta lapsesta on meille saarnattu asioita, joista kertoo tuo vanha Raamattu", säestys viululla. 02 Tiedot edellisen laulun alkuperästä. 03 Vuoden 1918 tapahtumat Eurassa. 04 Punakaartin perustaminen Euraan syksyllä 1917, esikunnat Eurassa ja Naarjoella. 05 Frans Järvinen vahdissa puhelinkeskuksessa Naarjoen ja Turajärven välillä, hänen sairautensa. 06 Punakaartilaisten lähettäminen komppaniaan Poriin. 07 Punakaartilaisten pakomatkalle lähtö Eurasta keväällä 1918. 08 Punakaartin johtomiehiä Eurassa: Vihtori Yhdistyssaari, Eevert Pirjola, Eevert Koskinen ja kertojan isä. 09 Punakaartin esikunta; kertojan isän ja muiden esikuntalaisten pidätys Koskella ja tuonti Loimaalle, Eevert Koskisen katoaminen Loimaalla. 10 Pirjolan ja Yhdistyssaaren kuulustelu ja ampuminen. 11 Kertojan isä vankina Turussa. 12 Eurassa 21.4.1918 kuoppaan ammutut, ruumiiden siirtäminen ja hautaaminen. 13 Vahen kahakka talvella 1918, kaksi kaatunut punakaartilaista. 14 Kertoja seuraamassa ammuttujen punakaartilaisten hautausta; kertoja mukana myös 60 vuotta myöhemmin tehdyllä kunniakäynnillä haudalla. 15 Kertojan isän vapauspassi (AK lukee). 16 Kertojan isän henkilötietoja. 17 Papin laulu "Mä olen pappi, paimen sielujenne, tienviitta joka johtaa taivaaseen", säestys viululla.
DOI: 10.58167/sshvxy
title: AK5200 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pentilä, Viljami Valdemar,s. 18.5.1893 Isojoella, viulu 01 Kivi-Aapeli, 1- ja 2-rivisen hanurin soittaja, toi Honkajoelta 2-rivisen hanurin v. 1902. 02 Kivi-Aapeli soittamassa 2-rivistä Petterin häissä, paljon väkeä ihmettelemään soitinta. 03 Kivi-Aapeli Honkajoelta, Lahden Kassu Isojoelta, molemmat hanurinsoittajia. 04 Kertojan talon nimi alkuaan Penttilä, lyhennetty maanjaossa Pentiläksi. 05 Lahden Kassu Penttilän torppari. 06 Kertojalle huuliharppu v. 1902, Kivi-Aapelin polkkien opettelu sillä. 07 Kertoja ensi kertaa Kristiinankaupungissa isänsä kanssa lankkukuormaa viemässä, 50 pennin saaminen konttorista ja huuliharpun osto. 08 Lasten kahviraittius: 5 penniä viikossa kahvin juomattomuudesta. 09 Huuliharpun osto ja soiton opettelu. 10 Luoman sillalla tansseja, Lahden Kassu ja Harjun Knuutti soittajina. 11 Harjun Knuutti Harjun ottopoika, 1-rivisen hanurin soittaja, muutti Amerikkaan. 12 Ruusin Nikolai, soittaja naapurista. 13 Viisi Penttilän taloa lähekkäin joen rannassa: Penttilä, Pentti, Kaaperi, Perintö-Noukki ja Noukki; lasten hyppely talojen katolta toiselle. 14 Huunanmaan Valee, viulunsoittaja. 15 Hoijakkahäissä korkeintaan kaksi pelimannia. 16 Kertoja ei tunne Haukijärvi-nimistä pelimannia. 17 Lahden Kassu, 1-rivisen hanurin soittaja. 18 Himmeli häähuoneen katossa. 19 Himmelihyppy häiden päätteeksi. 20 Harjun Santeri, hanurinsoittaja. 21 Juunu, noita, mahdollisesti pelimanni. 22 Hosian suutari. 23 Korpi-Heikkilä, Teffan Eetu, viulunsoittaja, muutti Amerikkaan. 24 Svante Väliviita, hanurinsoittaja. 25 Laulu Teffan Eetusta ja Väliviidan Svantesta, maininta; kuoro Hoilarit esittänyt laulua. 26 Sorelli eli Kraatari-Antti Kodesjärveltä. 27 Kertoja ei tunne Rintama-nimistä pelimannia. 28 Antti Pihlaja, pelimanni. 29 Artturi Kortessalo ja Jussi Viitalähde, tunnettuja pelimanneja. 30 Huhtalan Antsu ja Koivusalo, mahdollisesti pelimanneja; Koivusalo pappi Munkin sukua. 31 Hanurinsoittaja Katajamäki. 32 Kristian Köykkäneva ja hänen poikansa Siinto pelimanneina. 33 Isojokisia ajamassa rahtia Tampereelle pellavatehdasta rakennettaessa; Köykkänevan Antti ja Viitalähde matkan varrella häissä soittamassa klarinettia ja viulua. 34 Vanha Viitalähde opettanut kertojan soittamaan ja käskenyt isän ostamaan viulun. 35 Sänkypolkan soittaminen, hääparin saattaminen soitolla vuoteeseen; kertoja ei ole kuullut pelimannin oikeuksista morsiameen. 36 Katrilli ja menuetti, outoja tansseja. 37 Aukusti Kaappola, myöhemmin Kaivoja, viuluntekijä. 38 Ei arkkiveisujen tekijöitä. 39 Savenvalajia Teuvalla.
DOI: 10.58167/gvfzyk
title: AK4803 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-Kulju, Reino,s. 25.4.1898 Kuortaneella, kouluneuvos, asuu Seinäjoella 01 Iisak Ojalan pitämä kiertokoulu, kertojan ensimmäinen koulu. 02 Kertojan 6-vuotiaana kinkereillä Rasinperällä. 03 Rasinperän vankiföörarin tupa. 04 Kiertokoulu Viitasaaressa, Juha Peltosen kauppahuone samassa talossa. 05 Kiertokoulun pitkät oppitunnit. 06 Mäyryn kansakouluun v. 1907. 07 Opettaja Matti Luukko. 08 Järjestäjänä olo: koulun lämmitys ja puiden pilkkominen myös opettajalle. 09 Tyttöjen pelästyttäminen koulumatkalla, eräs tapaus. 10 Käsityöt kertojan mieliaine koulussa. 11 Maantieto. 12 Pitkät aamuhartaudet lauantaisin. 13 Sota-Matti eli Matti Koivisto, koulun joulujuhlien joulupukki. 14 Joulukuusen malli koulusta. 15 Joululahjojen heittäminen ovesta eli "nakkaaminen", käytännön muuttuminen. 16 Piirustuksen vieminen ihastuksen kohteen pulpettiin, eräs tapaus. 17 Toisen opettajan tulo Mäyryn kouluun. 18 Tytön viereen istumaan joutuminen koulussa. 19 Pyrkiminen Lapuan yhteiskouluun v. 1910. 20 Vaikenemalla kuria pitänyt opettaja. 21 Kirkkoherra E.K. Koskimiehen lapsilleen rakennuttama koulukortteeritalo myös kertojan asuinpaikkana. 22 Postimerkkien keräily. 23 Maalaaminen harrastuksena Koskimiehen poikien kanssa. 24 Taidenäyttelyn pito Puskalan koulukortteerissa, yksi kertojan töistä Jalo Lahdensuon tuvan seinällä. 25 Maalaaminen öljyväreillä ja urheiluharrastus. 26 Kertojan muutto asumaan Lapuan kanttorilaan, kouluaikainen asuintoveri Kivistö. 27 Urheiluharrastus: juokseminen. 28 Kanttori Koiviston Siionin virsien nuottipainoksen toimitustyö, veisaajien käyminen hänen luonaan. 29 Hannes Kolehmaisen vaikutus urheiluharrastukseen, naapurin pojat Jussi ja Väinö Keski-Kulju innokkaita urheilijoita. 30 Voimistelunopettaja Ale Riipinen. 31 Kaksintaistelu koulutoverin kanssa tytöstä, johon molemmat olivat ihastuneet. 32 Seuroissa ja kirkossa käyminen kouluaikana. 33 Eräät seurat ilman Vilhelmi Malmivaaran saarnaa. 34 Seuratuvan istumajärjestys. 35 Seurat yksityiskodeissa, kamarikeskustelut. 36 Virsien valinta seuroissa.
DOI: 10.58167/sg8zyg
title: AK4977 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Malmi, Anton Nikolai,s. 1.4.1893 Tampereella, autonasentaja 01 Henkilötietoja. 02 Syntymäkoti Toralinnassa, isä rautatieläinen. 03 Kertoja autonasentaja, alunperin asemamiehenä Messukylän, Ähtärin ja Vehmaisten asemilla, kyllästyi ja siirtyi autoalalle. 04 Keskustorin pirssiajureita, mm. Kalle Frantsila. 05 Pirssiajurien autot, automerkkejä. 06 Valokuva v. 1913 Keskustorin pirsseistä, autoja silloin kaikkiaan 7, yksi ajureista nimeltään Kärki. 07 Kertojan pirssikyydin ajo omin luvin Kärjen autolla ja ajokortin hankkiminen sen jälkeen. 08 Ajokokeet, ajokortti ja sen uusiminen. 09 Kertojan toisen silmänsä menettäminen. 10 Ajokortin uusiminen. 11 Yhteisen auton hankkiminen v. 1914 Huringin kanssa Helsingistä, käytetty Opel. 12 Jousien katkeileminen autosta, jousiseppä Laine Pispalassa. 13 Bensiinin hinta 25 p/litra, nousu 40 penniin. 14 Venäläiset ostivat autoista renkaat armeijalle ensimmäisen maailmansodan aikana. 15 Taksilupia ei tarvittu, univormu täytyi olla v. 1914-15. 16 Vakituisia asiakkaita. 17 Taksin tilaaminen, puhelin Keskustorilla. 18 Asiakkaana insinööri, joka ajelutti tyttöjä. 19 Ensimmäinen pirssiajuri Tampereella "Miljoona-Mattila". 20 Pirssiasemat Keskustorilla, Hämeenkatu 5:ssä ja Tuulensuussa; Tuulensuun autoissa puhelimet, nämä autot myytiin sittemmin Venäjälle. 21 Kertoja ajoi Opelilla pirssiä vuoteen 1915. 22 Oriveteläinen isäntä, joka ajeli pirssillä koko yön, taksana markka/kadunkulma. 23 Oman autoverstaan perustaminen, Thunderbergin verstas ensimmäinen ja ainoa aiemmin. 24 Kertojan verstaassa tehdyt työt, myös venemoottorien korjausta. 25 Kertojan verstas Näsilinnankadulla, Jussi Turtolan omistama talo 26 Kertojan työnä moottorityöt. 27 Venttiilien hionta, pulloista lasijauhoa hiontaa varten. 28 Kertoja Helsingissä sukulaisten luona v. 1918. 29 Tilapäistä pirssiajoa v. 1918 jälkeenkin, "Kuljun Kalle" Kuljun kartanosta kertojan asiakkaana. 30 Verstaan laitteet. 31 Leanderin ja hänen poikiensa verstas, loppui poikien kaaduttua talvisodassa. 32 Kertojalla apumiehiä verstaassaan. 33 Arvo Isotalon kumikorjaamo. 34 Koskisen kumikorjaamo Koskikadulla. 35 Kumityöt: pinnan päällystäminen, paikkaus. 36 Isotalolla ja Kivirannalla Goodyearin edustus, liikkeen sijainti; myös Sorinahteella jokin liike. 37 Kertojan ajot korjaamoaikana, ei pirssiajoa; kuorma-auto mutta kertoja ei ajanut itse. 38 Kertojan korjaamoa käyttäneet liikennöitsijät Ylinen Sahalahdelta, Mäkelä, Kovanen. 39 Kovakumipyörät Frenckellin autoissa, niitä Variksen autokorjaamolla, Mannesmanneissa paljon vikoja. 40 Kaksikerroksiset linja-autot. 41 Sandberg ja Tampereen Rakennuskonttori (Otra) polttoaineen myyjinä. 42 Tuotannon ensimmäinen auto. 43 Maanteiden ja rautateiden auraus.
DOI: 10.58167/nijawq
title: AK4370 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vainionpää, Hermanni,s. 27.7.1897 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan viulunsoittoharrastuksen alkaminen. 03 Kertojan viulunsoitonopettaja Antti Koskela (naapuri). 04 V. 1908 Ähtävänjoen koskien kaivaminen. 05 Kertojan tutustuminen viulupelimanni Matti Haudanmaahan. 06 Kertojan ensimmäinen viulu. 07 Ville Koskela, kanteleentekijä. 08 Soittajavieraita Koskelassa, mm. Ilmajoen Santtu. 09 Koskela Helge, 2-rivisen soittaja. 10 Lammi Matti (Miinan Matti), Helge Koskelan opettaja. 11 Hanurinsoittoharrastuksen alkaminen; Oravan pojat Jussi ja Jaakko. 12 Evijärveläinen tapa soittaa 'Oravan Jaakon polskaa' raharingissä. 13 Ilmajoen Santun soittotyylin ilmeneminen Ala-Ikkelöiden soitossa. 14 Hanurinsoiton alkaminen Koskelassa. 15 Halla-Aho Kalle, 1-rivisen soittaja. 16 Kertojan kotitalo Vainionpää. 17 Kolme Koskelan taloa. 18 Lappajärven ja Evijärven raja. 19 Kulkusoittajia: pitkäpartaisia kanteleensoittajia ja posetiivareita. 20 Koskela Jussi, viulunsoittaja; Jukka Koskela viulua soittava monitaitomies. 21 Jukka Koskelan pojalleen ostama hanuri. 22 Vaasalainen Toivion liike - hanurinostopaikka. 23 Kertojan viulu lainassa Matti Haudanmaalla, Haudanmaalla ei omaa viulua. 24 Matti Haudanmaan naisseuraa. 25 Nappikauppias Matti Haudanmaa. 26 Viulunrakentajia Lappajärvellä: Hautasaari Toivo, Perälä Alfred. 27 Nuoteista soittanut Fredrik Perälä. 28 Ensimmäiset traktorit Lappajärvellä. 29 Hautala Iivari, viulupelimanni. 30 Kertojan ja Iivari Hautalan viimeinen tapaaminen. 31 Kiven polttaminen kiven halkaisukeinona. 32 Kertojan talon rakentaminen ja elämänvaiheita. 33 Lammin Matti, hääsoittaja kertojan lapsuudessa. 34 Ilmajoen Santtu (Santeri Alanko), hanurinsoittaja. 35 Miinan Matti, tappelija. 36 Kärnän veriset häät, eräs puukotettu mies. 37 Tappelumies Matin kiinniotto.