cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/jin2i3
title: AK4537 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Piirileikkilaulu "Vaikk' on vettä välillä ja virran käypä koski". 02 Piirileikkilaulu Kulkuri "Paljon olen maata kulkenut". 03 Piirileikkilaulu "Mamma se lauloi ah voi voi". 04 Piirileikkilaulu Lemmenlaulu "Kaikki mikä ilmassa hyppii, lenteleepi". 05 Piirileikkilaulu Laulaja "Kun minä rupian laulamahan". 06 Piirileikkilaulu "Ajetahan poijat me hellun kotia". 07 Piirileikkilaulu "Jos minä olisinkin pienenä kuollu". 08 Piirileikkilaulu "Järvelläpä souteli se sinilaita paatti". 09 Sanonta "Jolla ei oo heilaa helluntaina, sillä ei oo koko kesänä". 10 Piikojen muuttaminen lutteihin nukkumaan pääsiäislauantaina," pääsiäispesän" teko; talontyttäret eivät nukkuneet luteissa. 11 Vaatetavaran säilytys luteissa, ei lutin puettamista. 12 Luttien siivoaminen keväisin. 13 Mustalaislaulu Katkennut ruusu "On ruusu kasvanut yksinään". 14 Valssilaulu Toiveet "... mua painaa, toiveeni liitää sinne missä on kesä". 15 Laulu Naapurin lahdella "Kulkevat leikkien lempeät tuulet". 16 Piirileikkilaulu "Pihlaja kantaa sen punaisen marjan". 17 Piirileikkilaulu "Ennen ne lakkaa niityn nurmet kukkia kasuamasta", mustalaisten käyttämä sävelmä. 18 Piirileikkilaulu "Ennen ne lakkaa niityn nurmet kukkia kasuamasta", toinen sävelmä.
DOI: 10.58167/ltm9xj
title: AK5301 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Waronen, Arne Gabriel,s. 5.4.1898 Inkerin Kapriossa, historian ja ruotsin kielen lehtori 01 Koulussa kielten opiskelun yhteydessä luettu kaunokirjallisuus. 02 Kertojan ruotsinkielisen kirjallisuuden luettaminen ruotsin tunneilla opettajana ollessaan. 03 Snellmanin kirjoitus ”Mikä oli Porthan” oppilaiden luettavana, kahvien lupaaminen luokalle siinä olevan vaikean virkkeen kääntämisestä. 04 Vanhemman kulttuurin syrjään jääminen nykyisessä opetuksessa. 05 Otto Vilhelm Nevanlinna kertojan opettajana matematiikassa, professori Nevanlinna hänen poikansa. 06 Johdonmukaisuuden vaatimus myös latinassa. 07 Kertojan kouluaikana koulunkäynti tiukkaa, ensimmäisellä luokalla aloittaneita 40 oppilasta, viimeisellä 21, joista puolet luokalle jääneitä. 08 Uusia oppilaita oppikouluun otettaessa havaittavissa ero eri kansakoulujen opettajien välillä. 09 Kertojan menestyneitä oppilaita, mm. sellisti Erkki Rautio, Kuopion teatterin johtaja ja eräs säveltäjä. 10 Kurinpito, jälki-istunnot, ei vakavia rikkeitä. 11 Parissa Helsingin koulussa (Kulmakoulu ja Gyllenbögel) oppilaat kurittomia. 12 Helsingissä vaikeampia kurinpidollisia tapauksia kuin muualla. 13 Työläisperheiden lapsia koulussa Forssassa, mukautuminen koulun henkeen, politiikka ei näkyvissä. 14 Kertoja eläkkeelle 1960-luvun lopulla, historian tuntiopetusta ja sijaisuuksia vielä sen jälkeen; muutosta havaittavissa oppilaiden suhtautumisessa järjestykseen v. 1972 jälkeen. 15 Ongelmallisimmat oppilaat eivät työläisperheiden lapsia. 16 Voimistelunopettajan kanssa huonoissa väleissä ollut oppilas Kuusankoskella. 17 Eräs huolimaton ja kepposillaan huomiota tavoitellut oppilas Helsingissä, ehtojen saaminen englannin kielestä ja tulkkina toimiminen Englannissa samana kesänä. 18 Koulun rangaistuskirjan tutkiminen, sen perusteella enemmistö rangaistuista rikkinäisistä kodeista tai nousukasperheistä. 19 Kielen oppijoita kahdenlaisia: toiset oppivat kieliopillisesti, toiset kieltä käyttämällä. 20 Havaintomateriaali historianopetuksessa: kuvataulut, heijastettavat kuvat, kartat. 21 Ei museokäyntejä historian tunneilla, ympäristön historialliset kohteet oppilaille tuttuja; retket Hämeenlinnaan ja Helsinkiin. 22 Yhteiskuntaoppi historianopetuksen yhteydessä. 23 Sanonta ”Oppilaan ensimmäinen velvollisuus on nukkua silmät auki kiinnostuneen näköisenä”. 24 Kertojan ensimmäinen käynti Forssassa läpikulkumatkalla 1940-luvun lopulla. 25 Kertojan tulo Forssaan ruotsin kielen opettajaksi. 26 Äidinkielen opettaja Jaakko Simojoki. 26 Matematiikan lehtori ja kielten opettajia. 27 Alaluokkien uskonnonopettaja rouva Oinaala, yläluokkien uskonnonopettajien vaihtuminen usein.
DOI: 10.58167/uwte6a
title: AK4299 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Äidin kaulakoristeet: lasihelmiä. 02 Rintaneulat. 03 Sormukset. 04 Kertojan isän veli äidin kosijana, sormusten tarjoaminen. 05 Sormien nimitykset. 06 Hiusten myyminen venäläisille kulkukauppiaille, kertojan äiti myi hiuksensa kaksi kertaa. 07 Laukkuryssät, kangaskauppiaita. 08 Eräs tyttö Närvijoelta Venäjälle laukkuryssän vaimoksi, pilkkalaulua "Haudan Malee se itki äidillensä katkerasti" saneltuna. 09 Haudan torppa. 10 Tönkkälän hauta, sysihautapaikka. 11 Kertojan elämästä. 12 Krinuliinitanttu. 13 Mustalaisten hameet. 14 Mustalaisten joukkotappelu Vaasan lähellä. 15 Lauluvihkot. 16 Ryssä-Kiian morsian petti ja meni Talsoon emännäksi, eräs tapaus. 17 Ryssä-Kiia kulkukauppiaana, velaksi myyminen. 18 Laukkuryssien kahvinkeitto yöpymispaikoillaan. 19 Ryssä-Kiian morsian. 20 Härmän Serafian lapsensa tappaminen ja linnaan joutuminen, laulun "Voi kun en m´olsi Närvijoella Riihi-Anttia maannu", katkelmia saneltuna. 21 Härmän Serafian vapautuminen vankilasta ja avioituminen Härmään vankilasta päässeen miehen kanssa. 22 Serafian poika tappoi viikatteella isänsä. 23 Rahnaston Sofia, Talson sukua. 24 Härmän Serafian lapsensa tappaminen; hänen elämänsä Härmässä. 25 Ryssä-Kiian pojat Nikolai ja Tiitus kulkukauppiaina; Tiituksen seurustelu Järviniemen Tiltan kanssa. 26 Teuvan Perälässä laukkuryssien yöpymispaikka. 27 Kertojan mustan villahuivin saaminen eräältä laukkuryssältä. 28 Tavara halvempaa kulkukauppiailla kuin kaupoissa. 29 Härmän Sofiasta tehty laulu "Voi kun en m´olsi Närvijoella Riihi-Anttia maannu", katkelmia saneltuna. 30 Onnettomuudet, lapsille ei kerrottu kaikkia. 31 Ilmestyskirjasta ei puhuttu paljon, isän raamatunluku pyhisin. 32 Sunnuntaiaamuisin eivät lapset päässeet ulos, lukeminen. 33 Tavaamaan opettaminen kotona. 34 Kertojan veljen pahanteossa käyminen toverinsa kanssa, selkäsaunat kotona. 35 Kertojan veljien meno Australiaan, muut Australiaan menneet. 36 Haapakosken talon palo. 37 Raamatun henkilöiden pitkäikäisyys. 38 Raamatun kertomus Mooseksesta. 39 Kertojan raamatunlause vastaukseksi lääkärille, joka moitti häntä syömättömyydestä. 40 Kertojan isällä suuri puukantinen Raamattu. 41 Isä uhkasi suuttuneena lähteä Amerikkaan, äiti haki matkalta takaisin, eräs tapaus. 42 Isän lähtö nuorena miehenä pyssyineen 6 vuodeksi Hämeeseen, paluu morsianta katsomaan. 43 Isä miilunpolttajana Hämeessä, viinanjuonti ja suolaisten hauenpäiden syönti. 44 Kertojan vanhempien avioliitto, mökki metsäsaralla. 45 Karhunkangas laihialaisen Karhun talon maita. 46 Kertojan isänisä renkinä Laihialla Hattulan talossa, nai talon tyttären. 47 Sukunimi Hattu; Haapakosken talo. 48 Köyhät vuodet, äidin vanhempien kulkeminen kaupalla Hämeessä. 49 Kertojan äidinisä 22 vuotta renkinä, lehmän osto Vaasasta viimeisellä renginpalkalla. 50 Kertojan äidin vanhemmilla elinikäinen torpankontrahti; isäntä hukutti nevaan torpparin lehmän. 51 Kertojan äidinisän Vaasasta ostama lehmä. 52 Madot tuhosivat heinäsadon ja rukiinoraan eräänä kesänä kertojan lapsuudessa. Kesto: 01:07:38
DOI: 10.58167/brajbw
title: AK4200 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lapin pelimannit 07 Esittely. 08 Tuomisen Villen tyyskä. 09 Maijan polkka. Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm Kyläluudat,laulu- ja soitinyhtye 14 Laulu Vilhelmi ja Hilma "Kevättuuli lounaisesta puhalteli hiljaa", Frans Järvisen arkkiveisu. 15 Puntarin Kallen lempilaulu "Minä muistan sen kesäisen illan". 16 Helluntaivalssi "Tuomet taas valkoiset kukkansa saa", säv. Oiva Järvinen. Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm Mattila, Kimmo,5-rivinen harmonikka 11 Vanhan Pihlavan polkka. 12 Vainionpään Kallen masurkka. 13 Vainionpään Kallen polkka. Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm Lindfors, Arvo Fransinpoika ja Tuomi, Edith Meliitta Fransintytär o.s. Lindfors,ed.s. 9.12.1904, viulu, jälk. s. 27.1.1907 Pomarkussa, viulu 21 Soittajien esittely; virittelyä. 22 Lindforsin masurkka. Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm Euran soittokunta 01 Kajastus, marssi. 04 Soittokunnan ohjelman esittely. 05 Kotimaisia säveleitä. 06 Koivuvalssi. Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm Firabelipelimannit 17 Yhtyeen esittely. 18 Sottinen, säv. Kalevi Korhonen. 19 Grönblomin lirutusvalssi. 20 Polkka, säv. Kalevi Korhonen. Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm Tuntematon 02 Tervetuliaispuhe. 03 Juontaja Simo Westerholmin esittely. Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm Westerholm, Simo 10 Edellisestä polkasta (Maijan polkka). Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm
DOI: 10.58167/zlqmca
title: AK4422 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Syrjälahti, Hannu,kantele 01 Joutsenen polska Haapavedeltä, oma sovitus. 02 Iso lintu merikotka, sov. Paul Salminen. 03 Tuoltapa näkyy se punainen tupa, sov. Paul Salminen. 04 Silloin minä itkin (E. Melartin, Paul Salminen). 05 Miksi laulat lintuseni, sov. Paul Salminen. kopio
DOI: 10.58167/izneg9
title: AK4257 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Seppälä, Tuomas Lauri Tuomaanpoika,s. 3.4.1899, Jurvassa, puuseppä 01 Laulu "Kun poijat rupes valmistamaan Jurvaan tanssilavaa". 02 Huuliharppu eli suupeli. 03 Vanha valssi. 04 Jenkka. 05 Mylly-Matti, härmäläinen polkka. 06 Laulu "Aioin mennä mä naimisiin". 07 Laulu "Kurnaali on niin kummallista". 08 Laulu Turkin sodasta "Sanoma kuuluvi". 09 Laulu Turkin sodasta "Tuhannen verran poikia lähti". Kesto: 00:23:56
DOI: 10.58167/oh7flr
title: AK5347 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Herlevi, Henrik 01 Mäntsälän pääkirjaston hoitaja Elma Mikkosen elämäntyö. 02 Kertojan äidinäidin kertomaa Ehnroosin koulusta: koulurakennuksen vihkiäiset v. 1870. 03 Ehnroosin koulun 50-vuotisjulkaisu v. 1919. 04 Ehnroosin koulu kokous- ja juhlatilana Mäntsälässä. 05 Ehnroosin koulun joulu- ja kevätjuhlat. 06 Joululeikin harjoittelu Mäntsälän kartanossa v. 1912 tai 1913. 07 Läheinen suhde koulun ja kartanon välillä. 08 Opettajia suvussa: äidinäiti Aleksandra Vinkvist, kertojan sisar Leonie Leppälä ja hänen miehensä Aarne Leppälä, kertojan vaimo Kyllikki Herlevi. 09 Kertojan vanhemmat Leander ja Sylvia Herlevi sekä kertoja olleet Ehnroosin koulun johtokunnassa. Informantti lukee omaa kirjoitelmaansa.
DOI: 10.58167/ngbhay
title: AK4300 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Pyhätöitä ei saanut tehdä. 02 Pyhän kolminaisuuden päivä suuri pyhä, kertojan hääpäivä. 03 Kolminaisuuden päivänä ruoho ei kasvanut ja kuu pysyi paikoillaan. 04 Kertojan häät, ei tappelua. 05 Pyhän kolminaisuuden päivä suurin juhlapäivä. 06 Kertojalle sattuneita onnettomuuksia: 3 hevosen ja 2 lehmän kuolema. 07 Vasikoiden ja lampaiden teurastaminen kotona. 08 Marjassa käyminen pyhinä. 09 Kujanpään isännän itsemurha. 10 Pirun vaihdokas, lapsen vaihtuminen saunassa. 11 Kastamatonta lasta ei saanut jättää yksin. 12 Lapsen siunaaminen heti syntyessä. 13 Karjalaisnaisen kertoma tapaus: käärme meni suusta sisään hänen nukkuessaan ja tuli myöhemmin luonnollista tietä ulos. 14 Sisiliskot menevät helposti mättäällä nukkuvan suuhun. 15 Sisiliskon kulkeutuminen kotiin metsässä työskennelleen pojan puseron mukana, eräs tapaus. 16 Sisilisko naisen sisässä ja sen ulos saaminen äidin kertoman mukaan. 17 Kihomadot ja lapamadot, lääkärin määräämä matolääke. 18 Paatsamankuori, äidin käyttämä vatsalääke. 19 Pramian piian laulu, selostus sen sisällöstä. 20 Leivän murtaminen. 21 Leipää ei saanut viedä ulos. 22 Viheltämistä ei suvaittu, laulaminen. 23 Joulunvietto kertojan äidin lapsuudessa: olkia lattialla. 24 Korpelan piika humalassa jouluoljilla, äidin muistelma. 25 Ei eläimiin sekaantumista. 26 Äiti Hämeessä kerjuulla, noitakonstien oppiminen. 27 Ukonilmalla istuttava paikoillaan ja rukoiltava. 28 Ukonilma kertojan ollessa leikkuupellolla, eräs tapaus. Kesto: 00:33:34
DOI: 10.58167/2aefrs
title: AK5267 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuomi, Edith Meliitta Fransintytär o.s. Lindfors,s. 27.1.1907 Pomarkussa, viulu 01 Santalan Anttoon valssi, viululla, eri sävellajeissa. 02 Äidin isäpuoli Rankin Sakki. 03 Valssi, viululla. 04 Mandoliinin käyttö, kertoja pidellyt mandoliinia ensi kerran 18-vuotiaana. 05 Kantele Santalassa, opettelu sitä soittamaan; Vihtori Santala hankkinut kanteleen. 06 Kertojan vanhimmalla sisarella Helmillä kantele. 07 Kertojan suvun naisten pitkäikäisyys, serkku Helmi Nordlund lähes 90-vuotias. 08 Huuliharput, Eemeli-veljen huuliharpunsoitto. 09 Huuliharppu tanssisoittimena, säestys rummuttamalla puulekkeriä. 10 Triangelin käyttö Noormarkussa, yhtye: Viku Koskela, viulu, Frans Mäkelä, hanuri, Hermanni Fagertal, triangeli 11 Noormarkkulaiset soittajat Hautamäen Oskarin häissä, joissa Lindforsit vieraina; isän joutuminen soittamaan, kun noormarkkulaiset eivät osanneet soittaa virkatansseja. 12 Kansanmusiikkiharrastus Noormarkussa, harmonikka kansalaisopistossa; Porissa ei kansanmusiikin harrastusta. 13 Kertoja Porin musiikkiopistossa kansanmusiikin tuntiopettajana. 14 Saunapolkka laulettuna: ”Tuopin pannulla minä vaan keitän”. 15 Merikarvialainen renki Nurmijärvellä soittanut Saunapolkkaa. 16 Saunapolkka, viululla. 17 Saunapolkkaa laulettu myös Pomarkussa. 18 Hengellinen sävelmä, viululla. 19 Katkelmia edellisestä hengellisestä laulusta laulettuna: ”… enkelitkin laulaa, kaunis nuotti pauhaa”; kertojan isoäiti laulanut sitä. 20 Edellisen laulun liittyminen mahdollisesti herätysliikkeiden jakautumiseen 1800-luvulla.
DOI: 10.58167/ccqpuy
title: AK5029 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Piuhola, Matti 01 Vanha saksalainen soittorasia, tasopeltilevyillä varustettu malli keksitty Saksassa 1880-luvulla. 02 1800-luvun alussa Sveitsissä tehty lieriöllä varustettuja soittorasioita. 03 Symphonion-merkkinen soittorasia, maahantuoja T:mi A. Melan Helsingissä 1800-luvun lopulla, markkinoitu postimyynnissä. 04 Soittorasian koneisto ja toimintaperiaate. 05 Marssi ”Wien on aina Wien”, soittorasian soittamana. 06 Rheinländer, soittorasian soittamana. 07 Bernissä Sveitsissä tehty soittorasia, sen ohjelma ja mitat. 08 Soittorasian virittämisen ääni. 09 Masurkka soittorasian soittamana. 10 Hidas sävelmä soittorasian soittamana. 11 Prinssi Gustavin hymni soittorasian soittamana. 10 Saksalainen Polyphon-soittorasia. 11 Porilaisten marssi soittorasian soittamana. 12 Valssi soittorasian soittamana. 13 Sävelmä In Grundewall ist Holz-Auktion (”Pikku poika posteljooni”), pienemmän Polyphon-soittorasian soittamana.
DOI: 10.58167/fhvapf
title: AK5290 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Punaisena v. 1918 ammuttu seppä, hänen kotonaan pidetty kokouksia ja kirjastoa. 02 Kertojan kotona valkoisten esikunta, 180 miestä Porin ympäristöstä. 03 Valkoiset ampuivat sepän ja sepän tyttären sulhasen. 04 V. 1918 vain Jussilan talossa puhelin, Saviniemessä keskus. 05 Mustialasta lähteneiden oppilaiden pyrkiminen Pohjanmaan suuntaan, punaiset pidättivät. 06 Kertojan lupalapun hakeminen punaisilta Kojolta myllyyn mennessään. 07 Mustialan oppilaiden meno Laukeelan esikuntaan. 08 Saksmanni, punakaartilaisten esikuntapäällikkö. 09 Mustialan oppilaiden pidätys Urjalan esikunnan päätöksellä. 10 Kertojan kotitalon renki nähnyt ampujan, jonka huhuttiin menneen sittemmin Venäjälle. 11 Mustialan oppilaiden vieminen opistolta Forssaan ja sieltä junaan, lähetettiin avovaunulla Toijalasta itään, osa ammuttiin; henkiin jääneet haavoittuneet tarkastuskarjakko Alakoski ja Ranttilan pehtori. 12 Tammelan hautausmaalla Mustialan oppilaiden haudat. 13 Maaliskuun 1917 vallankumous Venäjällä, Helsingissä tapettiin tehtaanjohtajia. 14 Suojelujoukkojen perustaminen huliganismia vastaan syksyllä 1917, Jussilan isäntä mukana; suojelujoukkojen säännöt. 15 Suojelujoukkojen harjoittelu Mustialassa, mukana myös työmiehiä. 16 Puhelin Jussilasta suojelujoukkojen käyttöön; Jussilan haku Laukeelan esikuntaan kuulusteltavaksi. 17 Kahden hämeenlinnalaisen Mustialan oppilaan hiihtäminen pakoon, toinen ammuttiin. 18 Mustialan opiston johtaja Konow ja hänen seuraajansa maisteri Laiho, aiemmin v. 1906 johtajana Meurman. 19 Seppä Rautalin. 20 Valkoisten ampumalta Rautalinilta jäänyt suuri perhe, rukiin jauhaminen käsikivillä perheen avustamiseksi. 21 Seppä Rautalin ei aktiivinen punakaartissa, vaimon toiminta työväenyhdistyksessä; sepän piileskely vävynsä kanssa valkoisilta.
DOI: 10.58167/6o24h5
title: AK5054 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Päivärinta, Maria Fredrika o.s. Salmela,s. 11.7.1900 Ylivieskassa 33 Kertojan henkilötietoja, työt ja vanhemmat. 34 Salvesenin saha ja sen myyminen Rosenlewille, johtajaksi Wittenberg. 35 Sahalla ja lautatarhassa paljon työntekijöitä. 36 Hiilen polttaminen miiluissa, ei tervaa. 37 Puutavara sahalle uittamalla, keväällä suuria uittoja, hevonen vorokkia kiertämässä. 38 Varttesmanni eli lautatarhan päällikkö Theodor Ranta, sahan konemestari Erik Grönroos. 39 Kusti Pyörre ja Kunelius, vakituisia työntekijöitä sahalla, myös naisia töissä sahalla. 40 Miilumestari Pekka Ulf. 41 Konttoripuolella ei naisia, Mikko Kolehmainen sahan konttorissa. 42 Sahan yhteydessä mylly, myllärinä Antti Marjamaa; myllyn toiminta vesivoimalla. Soukka, Lempi Maria o.s. Visuri,Erkintytär s. 12.4.1905 01 Oskari Nisula, eläintenparantaja Niemelänkylältä; lehmän loukkaantuminen ja sen parantaminen, eräs tapaus. 02 Lehmä syönyt homeisia heiniä , Oskari Nisula parantajana, eräs tapaus. 03 Oskari Nisulalla ei omia lääkesekoituksia. 04 Jaakko Haapamaa Vähältäkankaalta, eläintenleikkaaja. 05 Pyhäjoen Jussi, tietäjä; Pyhäjoen Jussi kertojan kotona tiennyt kuolemantapauksen, eräs tapaus. 06 Pyhäjoen Jussi tiesi kertojan kotona puhutun hänestä ja ilmestyi taloon, eräs tapaus. 07 Pyhäjoen Jussi ennustajana. 08 Kertoja kuullut puhuttavan Nivalassa olleesta nuoresta unissasaarnaajatytöstä. 09 Kokit vanhaan aikaan, kertoja ollut pitokokkina ennen seurakuntatalon tuloa. 10 Perunoiden myynti jokirannassa Herättäjäyhdistyksen hyväksi. 11 Isommissa häissä 4-5 nuorempaa kokkia, vanhempia kokkeja kolme paria. 12 Pöystilihan keittäminen, karjalanpaistin tapainen ruoka. 13 Kaksoishäissä kokkina. 14 Lihojen jäädyttäminen vahingossa - aladobin tekeminen. 15 Kokit pareittain, isäntä ja emäntä; pitokokkien työ ilmaista, nykyään pääkokki maksullinen. 16 Kahvin tarjoilussa nuorempia tyttöjä, keittäjä vanhempi; keittäjä Johanna Haikola ja hänen mielipiteensä, että kahvi maistuu siltä, mitä siihen viimeksi pannaan. 17 Johanna Haikola, tunnettu kahvikokki Kankaankylältä. 18 Amalia Soukka, ruokakokki; Lempi ja Amalia Soukka mukana isommissa tilaisuuksissa. 19 Häissä ei pelimanneja, kertoja vain körttihäissä. 20 Kanteleensoitto ei yleistä, kertojan mies Joonas Soukka soittanut nuorena kanteletta; paikkakunnalla ei virsikanteletta. 21 Eeva Äkkilä, punamustien silmikoiden kutoja Kantokylältä. 22 Pohjalainen punamusta silmikko, ei erikseen raanuja; vanhin malli, jossa valkoinen suora raita. 23 Eeva Äkkilän kutominen asiakkaan kotona talon langoista. 24 Alma Soukka, naisten körttiröijyjen tekijä. 25 Matti Rikkinen ja Joonas Löytynoja, miesten körttivaatteiden tekijöitä. 26 Kaisa Päivärinta, naisten körttivaatteiden tekijä.. 27 Vattihuusi (vattenhus), nälkävuosina toiminut sairaala. 28 Nälkiintyneiden ruokkiminen. 29 Pula-aika 1918, ruoka kortilla. 30 Kertojan isä mylläri, kertoja ei kärsinyt nälästä lapsena, ei syönyt koskaan pettuleipää; petun jauhaminen myllyssä. 31 Taavi Hamari, myllyn omistaja, kertojan isä Erkki Visuri; kertojan isoisä Kusti Visuri myllärinä samalla myllyllä. 32 Sienten syöminen ennen.
DOI: 10.58167/jo0mmk
title: AK4688 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kaski, Katri (Kaisa),Vihtorintytär s. 1.7.1902 Mouhijärven Rienilässä, ent. palvelija 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kaski Vihtori, kertojan isä, isän työ metsäpäällikkönä, isän kuolema. 03 Kaski Elina Adolfina o.s. Kivistö, kertojan äiti; äidin kotitorppa Kivistö. 04 Ahteensivu, kertojan synnyintorppa. 05 Valkean siunaaminen. 06 Kertojan äidinäidin siunaus kertojalle. 07 Kivistön torpan tuohikatto. 08 Kertojan äidinäidin sanavalmius. 09 Rienilä, kertojan isän kotipaikka. 10 Kertojan vanhempien työnteko kertojan lapsuudessa. 11 Kertojan synnyintorpan lunastus itsenäiseksi. 12 Kertojan vanhempien uskonnollisuus. 13 Kertojan työelämän alkaminen. 14 Kertoja Häijään kansakoulussa, opettajat Manner Matti ja Koski Maija. 15 Kertoja lapsenpiikana meijerin isännöitsijällä. 16 Kertojan pääsy Tampereelle palvelukseen. 17 Kertojan muistoja isästään. 18 Kertojan ensimmäinen palveluspaikka Tampereella. 19 Kertojan kesätyöpaikat. 20 Kertoja kauppias Seppälän palveluksessa Tampereella, nimismies Kalkkaan palveluksessa Karkussa ja kauppaneuvos Nurvasmaan palveluksessa Tampereella. 21 Kertojan eläke. 22 Työolosuhteiden muuttuminen kertojan palvelusvuosien aikana. 23 Joulun valmistelu kertojan ensimmäisessä palveluspaikassa Tampereella. 24 Kertojan nuoruuden vähäiset riennot. 25 Kertojan taloudellinen tilanne. 26 Eri leipälajit ja niiden valmistus kertojan nuoruudessa. 27 Isäntien liikenimet. Kesto: 00:33:52