cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/cc6ihd
title: AK4150 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Viitanen, Iida,82-vuotias 01 Hallin Jannen kotitalo kertojan naapurissa. 02 Hallin Jannen paluu vankilasta, käynti kertojan kotona. 03 Hallin Jannen tekemä postin murha ja kiinni joutuminen. 04 Hallin Jannen tulo vankilasta päästyään ryöstörahoja hakemaan. 05 Hallin Jannen saama tuomio. 06 Hallin Jannen asuminen Leppävirralla, käynnit kotiseudulla jälkeenpäin. 07 Mattilan Santra, Hallin Jannen morsian, muuttanut Helsinkiin. 08 Hallin Janne naistenmiehenä. 09 Hallin Jannen veljen, Oton kuolema. 10 Huhut Hallin Jannen Siperiasta karkaamisesta. 11 Hallin poikien ilkityöt kertojan kotona: varkaudet aitasta. 12 Ryöstetyn postinkuljettajan tuonti Hallin pihaan. 13 Hallin Janne murhayönä kertojan kodin palvelijan vieressä. 14 Hallin Jannen syyllisyyden ilmitulo. 15 Surmattu postinkuljettaja. 16 Kertojan henkilötietoja ja elämänvaiheita. 17 Ankara työnteko. 18 Kertoja miniänä; appivanhempien rahan kerääminen pankkiin. 19 Ruokatalous. 20 Kalastus. 21 Kertojan jalan katkeaminen ja sen hoitaminen. 22 Suinulan talot kertojan nuoruudessa. 23 Kertojan mies SOK:n tavarankuljettajana. 24 Kolhin kauppa. 25 Ostosrahojen varastaminen kertojalta, eräs tapaus. 26 Taioista; leipäkori pöydän alla jouluna eläinten menestykseksi. 27 Karjataiat. 28 Rippikoulu, pappi Hellsten; kauppias Kolhin Kustaa-pojalta saatiin karamellia. 29 Kiertokoulu. 30 Kertoja ensi kertaa kiertokoulussa, muistelma. 31 Kansakoulu Suinulan Anttilassa. 32 Vieras työvoima kertojan emännyyden aikana: Niemis-Onni, Kartanon Nestori. kopio
DOI: 10.58167/wlntrt
title: AK4463 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kellinsalmi, Elsa o.s. Nilivaara,s. 6.2.1911 Kittilän Kuivasalmella 18 Kertojan mummon eli ämmin näkemä enne, taivaan aukeaminen, ja hänen lapsipuoliensa kuolema lapsiruttoon. 19 Unien selittäminen ja niihin uskominen, kertojan sedän nukkuessaan näkemä enne. 20 Kertoja auttamassa eräässä synnytyksessä. 21 Asutustilan pirtin koko. 22 Eräs synnytystapaus. 23 Korte-Heikin muuttuminen sudeksi. 24 Kulkumiehen kuolema Korte-Heikin mökillä ja virkoaminen kuolleista, eräs tapaus. 25 Espanjantauti Kittilässä. Kellinsalmi, Erkki Oskarinpoika,s. 6.7.1908 Kittilän Jeesiöjärvellä 01 Merkitsemättömät porot palkisen omaisuutta. 02 Peurankuopat: niiden teko ja jäljellä olevat kuopat. 03 Valkko, valkoinen poro, helppo ottaa kiinni, koska se nukkuu paljon. 04 Maakotkat vieneet valkkovasikoita. 05 Kumputunturi ja Kuusitunturi, maakotkien pesimispaikkoja. 06 Kalasääsket, niiden pesiminen ja kalanpyydystys. 07 Ahmat porojen tappajina. 08 Kertoja nähnyt useita karhuja. 09 Syitä karhujen hyökkäämiseen ihmisten kimppuun. 10 Karhujen liikkuminen poroalueilla, karhujen juoksutapa. 11 Karhut porojen tappajina, karhu poroille vaarallisin kesällä, susi talvella. 12 Poronvaljaiden ja -pulkkien tekijöitä Kittilässä, ajopulkkia ei koristeltu. 13 Reenkäyttöalueet, mm. Yliperä, kertojan asuinalueella käytetty pulkkaa; reen ja pulkan käyttöalueet. 14 Porojen käyttö savotoissa tukkien ajamiseen. 15 Kertojan porojen käyttö, ajoporot ja niiden ruokinta. 16 Kertojan käsitys moottorikelkasta, ennen moottorikelkan tuloa porojen saaminen aitaukseen helpompaa. 17 Porojen lypsämistä ei Kittilässä, poronjuusto Pohjois-Lapissa, sen valmistusalue.
DOI: 10.58167/mzuyhh
title: AK4268 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Vastasyntyneen hoito: kapaloiminen. 02 Kuusiston poikalapsen kuolema napasieneen. 03 Lasten eloon jääminen. 04 Riisitauti, lapsi ei huolinut rintaa. 05 Lasten ruokkiminen äidin suusta, "puppa". 06 Lääkkeiden haku apteekista riisitautiin. 07 Lasten vaatetus: tossut ja sukat, lakki. 08 Kertojan huonokuuloisuus. 09 Eläkkeen saaminen nykyään, kertojan äidin jyväeläke. 10 Maidon lähettäminen meijeriin. 11 Kiinteistöeläke. 12 Siunaukseen luottaminen. 13 Kertojan mies Johannes Lång, hänen vanhempansa ja kotitalonsa Pirttikylässä. 14 Långien muutto pappilan torppaan, tilan ja rakennusten kohentaminen. 15 "Paattamin" parkki, eläinten lääke. 16 Kuivatuista puolukanlehdistä keitetty lääke käheyteen. 17 Suolan käyttö vatsatautiin, glaubersuolaa vatsatautiin. 18 "Piharuohojen" kerääminen lääkkeeksi. 19 "Knappikukkien" syöminen vatsataudin lääkkeeksi. 20 "Palsaminkäpyviina" hammastaudin lääkkeenä. 21 Hampaan vetäminen, lasten hammasloitsu "Luikkis luuhammas". 22 Lasinpaloja uuninpohjaan, että tulisi hyvä leipä. 23 Vanhan navetan hirsien alta löytyneet rahat, pantu sinne eläinten onneksi. 24 Noitapussit. 25 Kirkkomaanväki. 26 Olemattomien säikkyminen; kertojan näkemä musta mies, joka olikin kuusi. 27 Kertojan luottamus Jumalaan. Kesto: 00:30:34
DOI: 10.58167/igwla9
title: AK4294 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Palmusunnuntai, palmujen eli pajunoksien tuominen sisään. 02 Vuoden sadon ennustaminen muurahaispesästä. 03 Kiirastorstai. 04 Kertojan piiskaaminen lapsena pitkänäperjantaina. 05 Kiirastorstai. 06 Hurstilankojen pesu keväällä, lankalauantai. 07 Lankojen valkaisu ulkona telineillä. 08 Pellavansiemenistä keitetyn liemen juottaminen eläimille. 09 Pääsiäinen. 10 Trullit; lapset trulleina nykyään. 11 Kertojan lampaan kuolema, kertoja epäili jonkun käyneen sitä vahingoittamassa. 12 Trullien käyminen navetoissa villoja keritsemässä. 13 Pääsiäisen sanomasta. 14 Pääsiäisruoat. 15 Linnunmunien kerääminen ruoaksi. 16 Suviyöt, merkkipäiviä (Julius, Justinus, Tiburtius). 17 Äidin sananlasku "Erkki inuu itikoita pihalle, Urpokin uikuttaa ja Basiliuskaan ei paa pahakseen", liian kylmiä päiviä karjan uloslaskuun. 18 Ensimmäisenä päivänä paimenessa ei saanut taittaa tuoretta oksaa, etteivät lehmät alkaisi ontua. 19 Puukko navetan kynnyksen alle lehmiä ulos laskettaessa, etteivät sudet söisi karjaa. 20 Helatorstai. 21 Helluntai; sanonta "Pitää olla vilja maas, kun mettä kotia näkyy". 22 Laskiaisvalkeat, Pirttikylässä pääsiäisvalkeat. 23 Pirttikylän pojat polttivat pääsiäisenä olkikrinnin, sakot ilkivallasta. 24 Laskiaisvalkeat. 25 Kanttaiviikko kertojalle outo käsite. Kesto: 00:30:48
DOI: 10.58167/mooqrr
title: AK4655 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heinäkoski, Aili Aleksandra o.s. Toivonen,s. 26.3.1899 01 Uskomus, että sateenkaari imee vettä järvestä. 02 "Vanhatpiiat kylpee", sanonta, kun sataa ja paistaa yhtaikaa. 03 Uskomus, että pääskyset muuttavat jään alle talveksi. 04 Ei uskomuksia revontulista; suhtautuminen ukonilmoihin, ukkosen enteet. 05 Luonnonlähteet, hallat suurten lähteiden luona. 06 Tulevan sulhasen kuvan katsominen juhannuksena lähteestä, veden muuttuminen viinaksi lähteessä. 07 Lasten ja äitien kirkkoonotto, kirkottamattoman äidin rajoitukset. 08 Vastasyntyneen pesu, paarmuskat eli lapsenpäästäjät. 09 Viimeiset paarmuskat Mouhijärvellä, paarmuskan palkka. 10 Punssin tekeminen kahvista ja viinasta, lääke synnytyksessä. 11 Lapsen kääriminen kapaloihin, kapalon osat ja niiden materiaali. 12 Ei uskomusta ristimättömän lapsen yksin jättämisestä, ei lapsen sukupuolen ennustamista. 13 Sanonta "Lapsi syntyy kakko kainalossa". 14 Poika- ja tyttölasten arvostus, sanonta "pojat ja lapset". 15 Lasten nimien valintaperusteet. 16 Kaarle, Ruotsin kuninkaiden nimi, yleinen Mouhijärvellä, muut nimet. 17 Miehennimiä Mouhijärvellä, kertojan setien nimet; kertojan sedät, veisuunjohtajia, lukkareita, kertojan muut sedät. 18 Sotamies Stark, kertojan isoisän isä; Starkin "suomentaminen" Taatiksi. 19 Kertojan isän tädit. 20 Naisennimiä Mouhijärvellä. 21 Rippikoulu ja kiertokoulu; rippikoulun merkitys, ripillä käyneiden oikeudet. 22 Rippikoulua käymättömien ateriointi seisaaltaan. 23 Avioitumisikä, pakkoavioliitot ja aviottomat lapset; pappien suhtautuminen aviottomiin lapsiin. 24 Vihkimättömät parit entisaikaan, esimerkkejä. 25 Rippikoulu avioliiton edellytyksenä. 26 Vankien kuljetus Mouhijärvellä, vankivyörärit eri nimismiespiireissä. 27 Poliisit Mouhijärvellä kertojan lapsuudessa. 28 Uuno-nimellä ei sivumerkitystä "tyhmä", ei epäsuosiossa olleita nimiä kertojan lapsuudessa. 29 Ei nimismiehenpuustellia Mouhijärvellä, nimismies Waldroos kertojan lapsuudessa Mouhijärvellä. 30 Käräjäpaikka Karkussa, käräjäasiat. 31 Ei rikollissukuja tai huomattavia varkaita Mouhijärvellä. 32 Hyynilänkangas, pelätty paikka 100 vuotta sitten. 33 Tarina Leipomolaakson ahteesta: hevosen rinnustimen aukeaminen. 34 Tarina ruumiin painavuudesta hautaan vietäessä. 35 Vähän kylätappeluja Mouhijärvellä. 36 Mouhijärveläiset voimamiehet Turpan Tuomas ja Rauvan Jaakko. Kesto: 00:31:46
DOI: 10.58167/e2npn3
title: AK4984 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lomma, Niilo Oskari,s. 18.11.1901 Tampereella, johtaja 01 Tehtaan palo v. 1951, uuden rakentaminen ja myyminen posti- ja lennätinhallitukselle. 02 Tehtaassa enimmillään 250 työntekijää. 03 Autonkorien valmistus, myös joitakin veneitä tehtiin. 04 Autonkorien teko Tampereen kaupungin liikennelaitokselle, Leanderille ei tehty. 05 Autonkorien raaka-aineiden hankinta: puu-, nahka- ja lasitavara. 06 Maalien hankinta, aluksi ulkomaisia maaleja. 07 Metallitöiden tekijät: kehämiehet ja peltisepät. 08 Naisia tehtaalla vähän, pääasiassa siivoojina. 09 Listojen puleeraus ja polttolakkaus. 10 Autonkorien vienti ulkomaille. 11 Valutyöt, mm. alumiiniset kädensijat. 12 Mallien suunnittelu ulkomailta saatujen mallien mukaan, ei ulkopuolisia suunnittelijoita. 13 Liikennöitsijöiden yritykset ja niiden autonkorien hankinta. 14 Autojen lämmitys pakoputken avulla, myöhemmät lämmityslaitteet. 15 Kaipiolla tehtiin sodan aikana AFK-puukaasuttimia venäläisen mallin mukaan. 16 Hakmo-hiilikaasutin. 17 Valtion ja yksityinen puukaasuttimien valmistus. 18 Valokuvista ja niiden lainaamisesta. 19 Tehdasrakennus, entinen autotehdas. 20 Korien teko Berlieteihin, 20 kpl, ensimmäinen Stockmannille. 21 Kosteikon veljeksille tehty Berliet, Jumbo-niminen auto. 22 Tampereen Liikenteen Overlandit, joilla liikennöitiin Messukylään. 23 Tehdas Ainonkadun ja Salhojankadun kulmassa, Pohjolankadulla tehdas vain lyhyen aikaa. 24 Saarikko osakkaana tehtaassa. 25 Autonkorien korjaaminen, armeijalle pakko-otettujen autojen muutostyöt sota-aikana. 26 Sota-ajan jälkeen paljon uusien korien tekoa vanhoihin runkoihin. 27 Parhaat autot: Reo, Brockway, Büssing; Büssingit ensimmäisiä dieseleitä. 28 Ensimmäiset Volvot. 29 Mercedes Benzin dieselmalli. 30 Herkules-moottori Sisuissa, myöhemmin Leyland-moottorit. 31Ranskalaiset automerkit: Citroen, Renault. 32 Tampereen liikennelaitoksen autot: Scania, AEC.
DOI: 10.58167/vhokzz
title: AK5277 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Jussilan tuulimylly rikki sen jälkeen, kun se käännettiin tuulta päin, myllyn paikalle myöhemmin muonamiehenmökkejä. 02 Saviniemen tuulimylly; Lähteenkorvan poika saanut surmansa myllyssä, oven pielessä risti ja vuosiluku. 03 Saviniemen tuulimyllyn kunto ja rakenne kertojan kansakouluaikana, käännettävä mylly. 04 Koulupoikien leikkiminen vanhalla tuulimyllyllä, sen kitinä; opettajan varoitukset ja tuulimyllyn kaatuminen myrskyssä . 05 Myllynkivet kysyttyjä, Saaren puiston hotellissa kiviä sisustuksen osana. 06 Tohtori Franteri innokas museomies, käynyt kuvaamassa kotitalonsa Niittymäen myllyä. 07 Paikkakunnan kolme tuulimyllyä, ei myllynrakentajia. 08 Vehmaalla myllyn raudat ja rattaita, myllynkivistä aitan rappukivet. 09 Taatilan pappa, kansanparantaja; veren seisauttaminen ja haavan hoito kertojan sedän lyötyä kirveellä jalkaansa. 10 Taatilan torpan sijainti, nykyään Isomäki, Saviniemen kylässä. 11 Käärmeen purema heinänteossa, Taatilan pappa käärmeen pysäyttäjänä. 12 Juha Jokela, suoneniskijä. 13 Metsätorpassa Lunkinjärven rannalla emäntä, joka ennusteli. 14 Juha Jokelan sään ennustaminen lampaanluista. 15 ”Tuuli on meressä”, sateen enne. 16 Mummon isän kylvötaiat: kivi vakassa kylvön aikana, raivion kiertäminen ennen ja jälkeen kylvämisen. 17 Pajulan Jaakko ”letetyn” hevosen parantajana, lammasrautojen ja suolan käyttö. 18 Ukonvaaja, salama. 19 Lotskoivion kantama laatikko, jonka sisäpuolella teksti ”von Willebrandt, Heinonkoski”. 20 Lotskoivio oleskellut Jaakkolan talossa Matkussa, siellä otettu valokuva. 21 Lotskoivio kotoisin Lindholm- nimisestä paikasta eli Linkasta. 22 Navetan rakentaminen Vehmaalla v. 1906, sementtitöiden teko, Lotskoivio mukana, sanonta ”Voi hyvät ihmiset kun minä sen suuruksen söin, sano Lotskoivio”. 23 Lotskoivion taavetinharpun soitto, kertojalla harmonikka. 24 Talpian seppä taavetinharpun korjaajana. 25 Lotskoivion tarina matkastaan lentokoneella kenraalikuvernööri Seynin kanssa.
DOI: 10.58167/uajfsw
title: AK4267 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Kertojan äidin suku; äidin isovanhempien vaiheita Karijoella. 02 Äidin isoäiti sai estetyksi pojan viemisen venäläisten mukaan Suomen sodan aikana. 03 Äidinäidin sisarusten vaiheita: susi söi yhden lapsista, vanhin sisar Jurvan Lehtolaan. 04 Hessa-tädin joutuminen Siperiaan. 05 Venäläisten tihutöitä, Kauhajoen kirkon palo. 06 Kertoja ei ole kysellyt paljon sukunsa vaiheista. 07 Suuret nälkävuodet kertojan isän lapsuudessa; Sampan-Tupun lapset keräsivät perunankuoria tunkiolta. 08 Kertojan isän isän ja veljien vaiheita. 09 Kertojan isä kiertävänä sysienpolttajana nuorena. 10 Kertojan vanhempien nuoruudenvaiheista. 11 Värjäri Hermanni Taipale Kauhajoelta. 12 Taipaleen Hermannin ylpistyminen kummiksi päästyään niin, että ajoi hevosensa kuoliaaksi. 13 Taipaleen Hermanni ei syönyt muuta kuin leipää ja viiliä. 14 Taipaleen Hermanni osasi paljon lauluja. 15 Taipaleen Hermannin rahat. 16 Taipaleen Hermannin kuolema Kauhajoen kunnalliskodissa. 17 Taipaleen Hermanni värjärinä. 18 Taipaleen Hermannin rahojen kätkeminen maahan. 19 Kertojan vanhemmat puhuneet Ruotsin vallan ajasta. 20 Kielivihan aika. 21 Tappelut ja ryyppääminen, suuri tappelu Siikaisissa jurvalaisten ja ruotsalaisten välillä. 22 Haudan Vihtorin tappo. 23 Synnytykset kotona. 24 Lapsenpäästäjät: Johanna Nuurmanni, Serafia Rajala, Mäntylän Tilta, Lehtosen Amalia. 25 Kirkkoonotto synnytyksen jälkeen. 26 Vastasyntynyttä ei jätetty yksin, lapsen siunaaminen jos oli pakko jättää yksin. Kesto: 00:32:00
DOI: 10.58167/cqc8z9
title: AK4556 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Koskinen, Lauri,s. 18. 5. 1894 Helsingissä, lavastaja, taidemaalari 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä vaatturina Helsingissä. 03 Uudenkaupungin vanhainkodin rakentaminen. 04 Kertojan isä vaatturina. 05 Kertojan äiti Hilma Alice Koskinen o. s. Savolin. 06 Kertojan äidinisä ryöstötavaran kätkijänä. 07 Kertojan vanhemmat Jämsästä. 08 Kanteleensoittaja Koskinen ei sukua. 09 Kertojan koulunkäynti Uudenkaupungin yhteislyseossa, kulissien maalaaminen työväentalolla. 10 Venäläiset jäätelönmyyjät, myyntihuuto. 11 Kulissien maalaaminen työväentalon amatöörinäyttämölle. 12 Daniel Hjortin kulissit. 13 Lyseon piirustuksenopettaja Jenny Tuominen. 14 Ei piirustuksia näytteillä koulussa. 15 Värien hankkiminen, itse sekoitetut maalit. 16 Kertojan lyseonkäynti. 17 Uudenkaupungin seuranäyttämöt. 18 Poliisikomisario Hurmerinnan näyttämöharrastus. 19 Uudenkaupungin seuranäyttämöt, palokunnan näyttämö paras. 20 Kertojan esiintyminen näytelmissä, ei palkkaa. 21 Kaupungin avustukset teatterille nykyään. 22 Esitetyt näytelmät. 23 Näyttelijät, peltiseppä John Renvall Pohjalaisten Jussina. 24 Kaupungin rouvat laulajina näytelmissä, Martta Keravuori. 25 Toimittaja Vilho Viita ohjaajana. 26 Kertoja Kotkassa lavastajana. 27 Kotkan näyttämön maaseutukiertueet. 28 Näyttelijä Elina Kolehmainen. 29 Kertoja lavastajana Kotkassa. 30 Lavastajaliitto ja sen poliittinen hajaantuminen. 31 Kertoja lavastajaksi Tampereen Teatteriin Edvin Laineen avulla. 32 Kertoja kunnostamassa Karhumäen teatteria sodan aikana. 33 Karhumäen teatterin johtajat. 34 Kertoja Italiassa v. 1927-29, köyhän taiteilijan elämä siellä. 35 Kertojan saamat arvostelut. 36 Valtion taiteilijaeläkkeen saaminen. 37 Kertojan taideopinnot Italiassa, kertojan asuintoveri kuvanveistäjä Karstén. 38 Taulujen myynti Italiassa. 39 Kertojan kirje Hugo Jalkaselle. 40 Sodan aikana Karhumäessä.
DOI: 10.58167/rqs94u
title: AK4541 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Piirileikkilaulu "Tuli tuli talvi ja tuiskutti lunta". 02 Piirileikkilaulu "Ensimmäinen flikka sanoo nauravalla suulla". 03 Seuraavat laulut Isojoelta v. 1911-14. 04 Laulu Ystävän rakkaus "Oi miksi on luotu köyhän tytön sydän lempimään", kirjoitettu muistiin 1914. 05 Valssilaulu Pettymys "Pettymys haavan mun rintaani toi". 06 Kupletti Rekryytti "Mä olen mies, nimeltä Kalle". 07 Punakaartilaisen hymni "Punakaartilaisen hautaa punaliljat kaunistaa". 08 Punavangin laulu "Oi miksi tulin ryhtyneeksi punakaartihin". 09 Vanha pilkkalaulu Kauhajoelta "Sataa lunta, sataa vettä, taitaa tulla kesä". 10 Edellisessä laulussa mainittu Kangas-Jummu, vanhalestadiolainen. 11 Laulu kauhajokelaisesta suutarin tyttärestä "Oli kirkonkyläs mäen päällä se Maijan Ullan koppi". 12 Suutarin Kaisan laulu "Hietikon Kaisalla Lylykyläs oli kolome hullua miniää". 13 Laulu Römperin tanssit "Römperin tuvas oli touhu ja möyhy".
DOI: 10.58167/1zgoei
title: AK5233 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Järvensivu, Yrjö,s. 10.11.1905 Pirkkalan Sionkylässä 01 Erilaiset kelkat. 02 Ville Saarinen, kelkantekijä. 03 Työreki. 04 Kahireki. 05 Savolaisten mukana tullut rekimalli. 06 Toinen Savosta mukana tullut rekimalli. 07 Parireki. 08 Parireen toinen malli. 09 Parireen hyvät puolet, kuorman köyttäminen. 10 Kertojalla vanhoja kelkkoja. 11 Muita rekiä, savireki ja sen käyttö. 12 Kahta niittyä kaivettaessa metrin vahvuinen pähkinänkuorikerros vastaan. 13 Kertojan kuuleman mukaan Pirkkalassa joskus kasvanut villiviinipensas. 14 Pelto ei kasvanut pähkinänkuorikerrosmaassa. 15 Hollireki ja hollihevonen. 16 Siltavouti, jahtivouti, venäläiset susia jahtaamassa. 17 Hollireki ja hollihevonen kestikievarissa. 18 Siltavoudin ja jahtivoudin tehtävät, kertojan isän aikana Venäjältä Pirkkalaan sudenpyytäjiä. 19 Laitioreki, sen käyttö. 20 Reessä pitkillä matkoilla aina ns. suutarikaluvehje, pakki. 21 Aseita pitkillä matkoilla mukana rosvojen varalta. 22 Hirsien kuljetusmatka, vanha tapaus. 23 Kilpa-ajoreki. 24 Kauppilan isännän tekemä kilpa-ajoreki. 25 Kilpa-ajot viimeksi Hahmonjärvellä, ei varsinaisia kilpa-ajoja Pirkkalassa. 26 Nykyiset kilpa-ajorattaat kehittyneitä. 27 Kirkkoreki, kuumia tiiliä kirkkoreen pohjalle. 28 Heinälaatikko ruoan valmistuksessa. 29 Ruopanoton yhteydessä järvestä löytynyt pellavaliko. 30 Listekatiska. 31 Listekatiskan tekijöitä. 32 Listekatiskan teko ja käyttö. 33 Kertojan ruutanasaalis. 34 Käsikärryt ja niiden käyttö. 35 Elokärryt, niiden kiinnitys hevosen valjaisiin. 36 Hevosen valjaat. 37 Hevosen vetämät heinäkuormat suuria, kertojan veljen Tampereelle viemä heinäkuorma. 38 Suuren heinäkuorman kuljetus tarkkaa. 39 Erilaisia kärryjä, maitorattaat. 40 Hevosen reitin tunteminen maitotonkkia kuljetettaessa, muistelma. 41 Hevonen toisen hevosen pelastajana, eräs tapaus. 42 Kertoja eläinten ystävä, naapurien koirien nimitykset puolueiden mukaan. 43 Mattilan koiran tulo kertojan kotiin tikku silmässä, eräs tapaus. 44 Kertojalla ollut koira, koiran viisaus. 45 Kertojan pihassa asuva kottarainen. 46 Elokärryt. 47 Pirunkärryt, matalat kärryt, niiden käyttö. 48 Nykyisin joka talossa kärryt. 49 Kertojan aikomus tehdä vinttikaivo pihalleen. 50 Nelipyöräisiä kärryjä karjalaisilla, paikkakunnan kaksipyöräisiä kärryjä. 51 Laukon kartanon kulkuyhteys. 52 Kertojan muistelmia punaisten ja valkoisten ampumisista. 53 Kapina-aikana pula työstä ja ruoasta, eläintennahkojen hinnat; kertojan veli punaisten puolella, palkka. 54 Viiden vuoden tuomio puhelimen vahtimisesta kapina-aikana. 55 Kalasaalis, 1600 ahventa Merikarvialta. 56 Maatöissä tarvittavat työkalut, niiden valmistaminen. 57 Heinätöissä tarvittavat työkalut. 58 Tarinat noidista entisaikaan. 59 Kertojalla maasepän tekemä tadikko, ennen kaikki työkalut käsin tehtyjä. 60 Viikatepajat lähiseuduilla, Lempäälässä hyvä paja. 61 Kurussa hyvä viikatepaja, kertojalla ollut Kurussa tehty viikate.
DOI: 10.58167/qodrgx
title: AK4621 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ojala, Jaakko Eemeli,s. 5.8.1894 Ylihärmän Hirvelässä, maanviljelijä 01 Lasten pitämät pirskeet ja niissä leikityt seuraleikit. 02 Anssin veljesten syntymäpaikka, tuparakennus siirretty. 03 Tuomisalolle siirretty tupa; Hirvi-Kustaan poika joka joutui Siperiaan. 04 Hirvi-Elun pojat Salu, Kaappo ja Kustaa. 05 Kaappo murhasta syytettynä, Hirvi-Elu lahjoi tuomarin, ei Siperiaan. 06 Kustaa tappoi Vesi-Matin, Siperian tuomio. 07 Kertoja kuullut edelliset tarinat äidinäidiltään Katariina Reiniltä, o.s. Warelin (s.1826). 08 Kertojan henkilötietoja. 09 Kertojan isä Jussi Ojala Lappajärven Kauhajärveltä, seppä, kuollut 32-vuotiaana Amerikassa. 10 Sepäntyöt. 11 Rannanjärven Antin hauta. 12 Amerikasta Suomeen palannut Tuura. 13 Tuura tutkinut Varjeliinin sukua, yhteydet Tuuran sukuun. 14 Tuura teknillisen koulun opettajana Turussa. 15 Tuuralan talo Isossakyrössä. 16 Anssin veljesten suvusta; Lakkikoskelle siirretty tupa. 17 Prännin Erkki, Rannanjärven tappaja. 18 Prännin Erkin vaimon sukua Koukkuluomalla. 19 Prännin talo. 20 Prännin Erkin lähtö Amerikkaan. 21 Eetun Jussi häjyjen joukossa. 22 Rannanjärvi kertojan isoisän tuvansiirtokökässä, perso viinalle. 23 Rannanjärvi alakynnessä olevien puolustajana, varastetun tavaran ostaja. 24 Katariina ja Albertiina Warelin, kertojan isoäiti ja tämän sisar; kertojan tietojen anto eräälle sukututkijalle. 25 Prännin Erkin olemus. 26 Mättään heittäminen Sauna-Matin savupiipusta puuropataan, koulupoikien kolttonen. 27 Opettaja Heikki Perälä Ilomäellä. 28 Kertoja ei tiedä kruunuhäistä. 29 Eetun Jussi soittajana. toisena haastattelijana Kalle V. Rintanen
DOI: 10.58167/gljvnx
title: AK4387 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ollila, Pentti,s. 28.11.1909 Lappajärvellä Ollilan kylässä, maanviljelijä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan muistoja viulupelimanni Matti Haudanmaasta. 03 Kertojan lapsuudenaikaisia hanuripelimanneja: Orava Jaakko, Orava Helge. 04 Raharingit häissä kertojan nuoruudessa. 05 Antti Pyhälahti ja kertoja rippikoulussa 1926. 06 Aho Eemeli, pelimanni. 07 Häiden soittajia kertojan nuoruudessa. 08 Tukkimiesten rytmikäs laulu vorokkia kierrettäessä (15-20 miestä). 09 Hevosponttuiden tulo. 10 Ponttuiden talvehtiminen. 11 Kuusen sisältä otetun kuusen kuplan paneminen verihaavaan lääkitsemistarkoituksessa. 12 Oma virtsa haavan lääkkeenä. 13 Laiskan miehen hokema. Ollila, Valio,s. 29.2.1932, harmonikka 14 Kertojan henkilötietoja. 15 Vanha valssi. 16 Vanha valssi. 17 Pentti Ollilan nuoruuden aikaiset tanssilavat. 18 Niskanpielen tanssilavan särkeminen 1930. 19 Tanssilava Nississä. 20 Tanssien pito kertojan lapsuuden aikaan. 21 Harmonikan suosio nuorisoseuran iltamissa. 22 Suosittuja esiintyjiä: Koskela Kusti, kantele, Koskela Manta, laulu. 23 Työväenyhdistyksen iltamissa tapahtunut sabotaasiteko 1905. 24 Työväenyhdistyksen puheenjohtaja Erkki Aho. 25 Kauppayhtiön johtaja Jaakko Savola. 26 Työväenyhdistyksen toiminnan loppuminen Lappajärvellä.