DOI: 10.58167/ejgsg9
title: AK5312 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kantala, Eino Johannes,s. 9.8.1893 Urjalan Urjalankylässä 01 Henkilötietoja. 02 Kantalan talo, Siukola-Kantalan kantatalo, Siukolanvuori. 03 Kivipiikkejä nykyisen Kantalan talon mailla, maita ositettu ja yhdistelty aikojen kuluessa. 04 Karjaa noin 30 lehmää, maidon käyttö, meijeriin vieminen. 05 Urjalankylän meijeri, sen osakkaat. 06 Lähimmät naapurit Astala ja Simola. 07 Seppä Kalin, paja lähellä Ranta-Nikkilän taloa. 08 Seppä Kalinin Kellokosken tehtaille tekemä kirveen malli. 09 Kertojan käynnit Kalinin pajassa, Kalinin havainto-opetus kertojalle. 10 Kalinin tekemä munniharppu, Kalin sen soittajana. 11 Kalinilla yksi tytär, joko äiti tai tytär nimeltään Santra. 12 Kalinin paja Frans Nikkilän mailla. 13 Kertojan puukon teettäminen kansakouluaikana Kalinilla, Kalinin kepponen: käski viedä puukon karkaistavaksi seppä Reilinille, missä terä suli. 14 Kalin muka menossa hakemaan hiiliä Turusta, pilailu kertojan viedessä auranterää korjattavaksi. 15 Kalinin puukon lahjoittaminen kertojalle. 16 Kalinin tapa väännellä metsässä puuntaimia solmuun, luonnonväärien puiden käyttö, Kalinilla mm. niistä tehty keinutuoli. 17 Kalin syntyperäinen urjalalainen, hänen veljensä Eenokki Palmanen Kantalassa renkinä ja tehnyt rakennustöitä. 18 Eenokki Palmasen reen teko illalla ja metsään lähtö sillä aamulla, saavin ja ämpärin teko saunan lämmetessä. 19 Kalinin toinen veli Matti Savilahti länkimestari; 70-vuotiaan Savilahden kieltäytyminen kertojan äidin tarjoamasta pehmeästä leivästä, tottunut kovaan leipään. 20 Ei tietoa, tekikö Kalin valutöitä; Kalin pyssyseppänä. 21 Kalinin rattaiden akselin katkeaminen Porin matkalla ja sen korjaaminen vieraan sepän pajassa. 22 Seppä Reilin viikatteiden tekijänä, ei yhtä monipuolinen kuin Kalin. 23 Kalinin tekemät pyssyt. 24 Kenkien teko talon hevosille omassa pajassa kertojan kotona, siellä käyneet sepät: Reilinin poika Raitio ja Leander Urjalan pappilasta. 25 Länkimestarin tekemät satulat, selkävyön osat. 25 Satulaseppä Tammisto, Hankkijan Tampereen konttorin johtajan, Eemil Tammiston isä. 26 Suutari ja valjaiden tekijä Kustaa Hiukkanen, lestien teko. 27 Hiukko-kraatari eli Hiukkanen ja Jokikraatari. 28 Puuseppä Helin, kertojan huonekalut Helinin kertojan avustamana tekemät. 29 Ei kansanparantajia; välskäri Iso-Heikki Kolkan puolessa, toinen välskäri Kylmäkoskella, eläinten parantajia. 30 Kolkan mylly, sen hävittäminen, kun järvi kuivattiin. 31 Urjalankylän tuulimyllyt Simolassa, Säterissä, Niemelässä ja Lonkassa; Haritun Ojantaustan tuulimylly Urjalan talonpoikaismuseoon, sen kuljetus paikalle. 32 Museon tuulimyllyllä jauhettu viljaa malliksi. 33 Nuutajärven toripäivät, myynnissä pääasiassa vaatetavaraa. 34 Iltamat Nuutajärven työväentalolla, näytelmien esittäminen. 35 Kyntöaurat ja sahrat, ei puuauroja kertojan aikana; erilaiset äkeet. 36 Kertojan isä Mustialassa v. 1888-89, kahden äkeen piirustukset siltä ajalta. 37 Kertojan isä Juho Niklas Ammeenmäki tullut Kantalaan vävyksi, hänen isänsä Hanhenoja, isäpuoli Taavetti Ammeenmäki. 38 Muistelmia Mustialasta julkaistu hiljattain, myös kertoja käynyt Mustialan opiston; erään oppilaan kantaminen yöllä pois meijerioppilasneidin petiltä, muistelma. 39 Aukusti Vuorenpää, Kantalan torppari, säänennustajana. 40 Aukusti Vuorenpää ennusti rovastille järven jäidenlähtöpäivän, eräs tapaus. 41 Rukiinleikkuupäivän laskeminen talven ensimmäisestä täydellisestä suojasta. 42 Punaisten tekemiä murhia v. 1918 Kylmäkoskella enemmän kuin Urjalassa. 43 Kertojan sisaren miehen isän, Hollon, ampuminen v. 1918. 44 Kihlakunnantuomari, asessori Furuhjelmin ja toisen tuomarin vieminen ja ampuminen lähellä Toijalaa, myös maanviljelijä Eino Sjöstedt Hakkilasta ammuttiin. 45 Kertojan isä punaisten tutkittavana viikon, 11 tutkittavaa, kaikki vapautettiin. 46 Punaisten käyminen Kantalassa, alusvaatteiden vieminen, ei takavarikointeja, ei pakoon lähtöä; Astalan talon väki metsässä paoss 47 Punakaartilaisissa kertojan ikätovereita, hyvät välit heihin. 48 Asessori Furuhjelmin kieltäytyminen antamasta punaisille aseita. 49 Kertojan käyminen asessori Furuhjelmin toimistossa isänsä asioilla; isä kunnallislautakunnan puheenjohtajana vuotta sekä rahastonhoitajana. 50 Kertoja Kylmäkoskella kunnallislautakunnan ja huoltolautakunnan puheenjohtajana sekä rahastonhoitajana. 51 Kunnallisverojen kerääminen kansakouluilla määräaikoina, Kylmäkoskella ei pankkia, talletus Toijalan tai Urjalan säästöpankkeihin. 52 Kertoja Kylmäkoskelle 1926, maatila siellä, kertojan poika isäntänä nyt. 53 Muutto Urjalaan 5 vuotta sitten, kertojan vaimon kuolema. 54 Pojan perhe Kylmäkoskella. 55 Vaivaistalo Urjalassa, kertojan isä vaivaishoitohallituksen puheenjohtajana; uusi kansakoulu vaivaistalon paikalla. 56 Hourujen osasto vaivaistalossa, mielisairaanhoito. 57 Lastenkoti, kansakoulun palo ja koulun sijoitus lastenkodin rakennukseen, nykyiseen ”vanhaan kouluun”, lastenkoti entiseen reservikasarmiin. 58 Isompia poikia lastenkodista isän aikana kertojan kotitilalle töihin. 59 Punaisten vangitsemat 11 miestä vaivaistalon putkakopeissa; asessori Furuhjelmin lauleskelu kopissa. 60 Punakaartin esikunta kunnantoimistossa, esikunnassa mm. Katajasaari ja mahdollisesti Härvä, myöhemmin kunnanvaltuuston puheenjohtaja. 61 Kertoja punaisten pidättämäksi, vapauttaminen kertojan kotitilalla töissä olleen miehen takuulla; isän pidätys myöhemmin. 62 Kertojan kotitilalle lastenkodista töihin otettu poika, kertoja hänen seuranaan paimenessa. 63 Kertoja ei tiedä punakaartin harjoituksista, koti kylästä etäämpänä, ei punaisia lähistöllä. 64 Porista päin tullut Loimaan punakaartilainen kertojan kotona jonkin aikaa, kalastamassa kertojan mukana. 65 Kelloseppä Aukusti Kaukanen soittajana iltamissa ja muissa juhlissa; ei tietoa Kaukasen soittajaveljestä Helsingissä. 66 Pelmanni-Kuuno, viulunsoittaja, hänen asuinpaikkansa Kantalaan vievän tien varressa. 67 Vanhan purpurin esittäminen v. 1919 kotiseutujuhlassa, vierailu myös Toijalassa, Kaukanen purpurin säestäjänä. 68 Purpurin tanssiminen iltamissa. Kesto: 01:06:12