DOI: 10.5279/dk-sa-dda-1351
title: Den europæiske fagbevægelse efter Anden Verdenskrig
title: Development of Western European Trade Unions After World War II

description: Baggrunden for projektet er ønsket om at kunne bidrage til en empirisk funderet teoriudvikling på området faglige organisationer, specielt med henblik på at bidrage til en forklaring af de betydelige variationer i disses medlemstilslutning, struktur, omverdensrelationer, konfliktmønstre og strategi.
        
        Projektets centrale formål er, med udgangspunkt i de betydelige konstaterede forskelligheder mellem fagbevægelsessystemerne i de europæiske lande, at afprøve en række af de centrale hypoteser om, hvilke forhold der har betydning for, hvordan fagbevægelsen formes. Der tænkes her på:
        
        1. selve arbejdsmarkedssystemet (arbejdsgivernes forhandlingsevne
        
        og -vilje, fagretslige regler osv.),
        
        2. de organisatoriske forhold i selve virksomhederne, som de
        
        faglige organisationer agerer i forhold til, og
        
        3. de samfundspolitiske forholds betydning for den rolle,
        
        fagforeningerne kan komme til at spille.
        
        Disse forklaringer vil være af stor betydning i en tid, der er præget (a) af den tiltagende internationalisering og integration i internationale markeder (fx EF), hvor fagbevægelsen i stadig mindre grad kan forvente at bevare sine nationale særtræk, og (b) af den teknologiske udvikling på computer- og bioteknologiområdet, som vil stille ændrede krav til fagbevægelsens fleksibilitet og udviklingspotentialer (ændring af arbejdets indhold, af faggrænser, stigende funktionærandel i arbejdsstyrken osv.).
        
        Projektet vil i særlig grad fokusere på samspillet mellem (1) arbejdsmarkedssystemet (overenskomster, Arbejdsret m.m.), (2) sociale og kulturelle faktorer (arbejdsstilling, køn, branche, region), og (3) de faglige organisationers centrale træk.
        
        Endelig har projektet også et metodologisk formål: at bidrage til udviklingen af metoder for komparative studier gennem diskussioner af metoder for tilpasning af nationale datakilder samt selve gennemførelsen af komparative analyser.
        
        De data, der fra de forskellige lande (Danmark, Østrig, Belgien, Finland, Frankrig, Vesttyskland, Irland, Italien, Holland, Norge, Sverige, Schweiz og Storbritannien) skal stilles til rådighed, falder inden for tre felter:
        
        1. En kvalitativ fremstilling af fagbevægelsens udvikling i
        
        efterkrigstiden.
        
        2. En organisatorisk analyse af udviklingen i fire større
        
        fagforbund eller hovedorganisationer.
        
        3. En tidsserierække for en række centrale variable.
        
        Det er en generel forudsætning, at alle disse datatyper dels fremkommer og dels kan revideres i en løbende interaktion mellem deltagerne fra de forskellige lande, idet man kun på denne måde kan sikre sig, at fx de forskellige statistikker i et rimeligt omfang afspejler det samme, og at de kvalitative fremstillinger indholdsmæssigt ligeledes i et rimeligt omfang befatter sig med samme typer af spørgsmål og data.
        
        Med hensyn til tidsserierækken (som er den del af projektet, der arkiveres i DDA) over udviklingen i antallet af fagforeningsmedlemmer fordelt på forskellige baggrundsvariable, på typer af faglige organisationer samt også andre centrale indikatorer må det forventes, at der netop på dette felt vil være en betydelig uensartethed i, hvilke typer af data der vil foreligge i de forskellige lande. Da anvendelsen af disse tidsserier til statistiske analyse imidlertid forudsætter en rimelig grad af ensartethed, vil der være et betydeligt arbejde forbundet med at koordinere indsamlingen og den grundlæggende fortolkning af disse data, et arbejde, som i et vist omfang vil fortsætte langt ind i den fase, hvor den statistiske analyse af data foretages.
        
        De indikatorer, der skal indsamles, er bl.a.:
        
        - antallet af fagforbund og afdelinger (fagbevægelsens
        
        centraliseringsgrad),
        
        - antallet af kollektive overenskomster og disses dækningsgrad i
        
        forhold til lønmodtagerne, graden af centralisering på dette
        
        felt,
        
        - antallet af arbejdspladsklubber og tillidsmænd,
        
        - formaliserede relationer til politiske partier, fx økonomisk
        
        støtte eller gensidig repræsentation i ledende organer,
        
        - antallet af fhv. fagforeningsfolk i folketing og på
        
        ministerposter,
        
        - ydre støtte til fagforeningerne, fx offentlig støtte i form af
        
        a-kassebidrag, efterløn, støtte til efteruddannelsesaktiviteter,
        
        - omfanget af eksklusivaftaler (officielle, uofficielle),
        
        - antallet af medarbejderrepræsentanter i
        
        aktieselskabsbestyrelser,
        
        - antallet af repræsentanter for fagbevægelsen i udvalg, råd og
        
        kommissioner under det offentlige (permanente og ad hoc),
        
        - antallet af sager i Arbejdsretten og deres udfald,
        
        - strejkehyppighed,
        
        - arbejdsløshed,
        
        - inflation,
        
        - lønudvikling for bestemte erhvervsgrupper,
        
        - lønmodtagerbeskæftigelsens forskydning mellem brancher,
        
        - udviklingen i kontingenter
description: The background of the project is the wish to be able to contribute to an empirically based development theory regarding trade unions, with special reference to obtaining an explanation for the considerable variations as regards the number of members, structure, relations to society as a whole, conflict patterns, and strategy of these organizations.     #  The central purpose of the project is, with its starting point in the considerable number of differences between the trade union systems in the European countries, to test a number of the central hypotheses regarding conditions which are of importance for the forming of the labour movement. These conditions are:     #1. The labour market system itself (the skill and willingness to     #   negotiate of the employers, rules pertaining to labour     #   legislation, etc.).     #2. The organizational conditions in the firms in relation to     #   which the organizations act.     #3. The impact of social and political conditions on the role which     #   the trade unions may come to play.     #These explanations will be of great importance in a time characterized by (a) increasing internationalization and integration in international markets (e.g. the EC), which will make it more and more difficult for the trade unions to keep their national distinctive characteristics, and (b) the development of technology and biotechnology, a development which will make new demands on the flexibility and development potential of the labour movement (change of work content, of demarcations, an increase in the share of officials in the work force, etc.).     #  In particular, the project focuses on the interaction between (1) the labour market system (collective bargaining, Industrial Court, etc.), (2) social and cultural factors (occupation, sex, branch of trade, region), and (3) the central features of the trade organizations.     #  Finally, the project also has a methodological purpose: to contribute to the development of methods for comparative studies through discussions on methods for the adaptation of national data sources as well as the accomplishment of comparative analyses.     #  The data from the various countries (Austria, Belgium, Denmark, Finland, France, Great Britain, Holland, Ireland, Italy, Norway, Sweden, Switzerland and West Germany) which are to be made available fall within three fields:     #1. A qualitative description of the development of the trade     #   unions after World War II.     #2. An organizational analysis of the development of the four     #   largest federations of trade unions or main organizations.     #3. Time series for a number of central variables.     #It is a general prerequisite that all these types of data are available and may be revised in a current interaction between the investigators from the various countries as this is the only way to ensure that for instance the various statistics to a reasonable extent reflect the same thing, and that the qualitative descriptions as regards content also to a reasonable extent deal with the same types of questions and data.     #  As regards the time series (which is the part of the project which will be stored at the DDA) regarding the development of the number of trade union members distributed according to various background variables, according to types of trade organizations as well as other central indicators it is expected that in particular this field will reveal considerable differences as regards the types of data available in the different countries. However, as the use of these time series for statistical analyses presupposes a reasonable degree of similarity, a considerable amount of work will be required in connection with the co-ordination of the data collection and the basic interpretation of these data, a work which will, to some extent, continue far into the phase in which the statistical analysis of data will be carried out.     #  The indicators to be collected are, among others:     #- the number of federations of trade unions and sections (the     #  degree of centralization of the trade unions),     #- the number of collective bargainings and the degree of coverage     #  of these bargainings in relation to the wage earners, the degree     #  of centralization in this field,     #- the number of work place clubs and shop stewards,     #- formalized relations to political parties, e.g. economic     #  support or mutual representation in managing organizations,     #- the number of ex-trade union members in Parliament and in the     #  Government,     #- external support to the trade unions, e.g. public support in     #  the form of unemployment fund contributions, early retirement     #  pay, support to in-service training activities,     #- the extent of exclusive agreements (official, unofficial),     #- the number of employee representatives in the boards of limited     #  liability companies,     #- the number of trade union representatives in committees,     #  councils and commissions under the state (permanent and ad hoc),     #- the number of cases in the Industrial Court, and the results of     #  these cases,     #- strike frequency,     #- unemployment,     #- inflation,     #- wage development for specific occupational groups,     #- the shift in wage earner employment between branches of trade,     #- development in membership fees
description: Se abstract
description: See abstract