DOI: 10.5878/fhmt-gz68
title: Incomes in Göteborg 1925-1958
title: Inkomster i Göteborg 1925-1958

description: The aim of this study is to throw light on why inequality in the distribution of income in Sweden fell from the mid-1920s to the second part of the 1950s. For this reason the project decided to collect income information referring to different years from a sample of households for one Swedish city. A database was created by coding tax records and other documents for the city of Göteborg, the second largest city in Sweden.

The determination of which years to investigate was critical. For analysing changes over time it was thought as essential to have roughly equal numbers of years between years studied. Further, it was thought advisable to avoid years with too much macroeconomic turmoil as well as the years of the two World Wars. Balancing the resources for the data collection between the size of a sub sample and the number of subsamples, it was decided to assemble data for four years. The years 1925, 1936, 1947 and 1958 was chosen to investigate. It should be pointed out that the year 1947 was preferred to the following years as large social insurance reforms leading to increases in pension benefits and the introduction of child allowances were put in effect in 1948.

Household is defined from registers kept in the archives (Mantalslängder). A household is defined as persons with the same surname living in the same apartment or single-family house. This means that there can be people belonging to more than two generations in the same household; siblings living together can make up a household as well. Foster children are included as long as they are registred at the same address. Adult children are considered to be living in the household of their parents as long as they are registred at the same address. In almost all cases, servants and tenants not belonging to the household are treated as separate households.
description: Studiens syfte var att belysa varför ojämlikheten i inkomstfördelningen i Sverige minskade från mitten av 1920-talet till andra hälften av 1950-talet. Av denna anledning samlade man in inkomstuppgifter för olika år från ett urval av hushåll för en svensk stad. En databas skapades genom att koda skattehandlingar och andra dokument för Göteborgs stad, Sveriges näst största stad.

Fastställandet av vilka år som skulle undersökas var avgörande. För att analysera förändringar över tid ansågs det vara väsentligt att ha ungefär lika många år mellan de år som studerades. Vidare ansågs det vara tillrådligt att undvika år med för mycket makroekonomisk oro såväl som år under de två världskrigen. Detta resulterade i att åren 1925, 1936, 1947 och 1958 valdes ut. Det bör påpekas att år 1947 föredrogs framför följande år då stora socialförsäkringsreformer som ledde till höjningar av pensionsförmånerna och införandet av barnbidrag infördes 1948.

Hushåll definierades från mantalslängder. Ett hushåll definierades som personer med samma efternamn som bor i samma lägenhet eller småhus. Detta innebär att det kan finnas personer som tillhör fler än två generationer i samma hushåll; syskon som bor tillsammans kan också utgöra ett hushåll. Fosterbarn ingår så länge de är folkbokförda på samma adress. Vuxna barn anses bo i sina föräldrars hushåll så länge de är folkbokförda på samma adress. I nästan alla fall behandlas tjänstefolk och hyresgäster som inte tillhör hushållet som separata hushåll.