cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/bhcpqs
title: AK5289 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Hevosten nimiä: Pilkku, Norma, Pläsi, Mikko eli Mikael, Isovalakka, Kärsä, Tuima, Touhu, Piiu. 02 Nimen antaminen hevoselle silloin, kun sitä alettiin harjoittaa. 03 Hevosen opettaminen. 04 Vehmaan papan ajelu sonnilla, palkinnon saaminen näyttelyssä v. 1906 tai -07. 05 Sonnin ohjakset, ei kuolaimia. 06 Vehmaan papan paluu näyttelystä sonnilla, sonnin juoksuttaminen. 07 Härillä ja sonneilla ajo Mustialassa. 08 Härkien ja sonnien pääsy eteenpäin korpimaastossa hevosia paremmin. 09 Seppä Rautalinin veljellä vakinaisena ajokkina härkä, myllyssä käyminen härällä. 10 Rattaiden puupyörät ja kiintoakseli, tervapytty mukana kitinän estämiseksi. 11 Kertojan ei ole nähnyt härillä ajoa, sonnilla ajelu. 12 Kyntäminen, Vehmaan vanha vältti. 13 Kesantomaiden kovettuneen pinnan rikkominen vältillä. 14 Mustialasta tuotu ”malmi”, sen käyttö luonnonniittyjen muokkaamiseen, kuokkurit mukana. 15 Timotein tuonti uutuutena Mustialasta, apila myöhemmin. 16 Alsikeapilan viljely, antoi hyvän hajun heiniin; puna-apilasta runsaampi sato. 17 Koijärven järviheinänteko, kortteen myynti huutokaupalla. 18 Koijärven jako v. 1921, paalujen vienti järveen. 19 Heinäaumat Koijärvellä; kortetta ei kaikkialla, sen kasvu vain savipohjassa. 20 Korteosuuksien myynti huutokaupalla. 21 Yhteislaidun, laiduntaminen metsässä, paimen mukana. 22 Metsässä laiduntaminen lopetettu kertojan kotona 1900-luvun alussa.
DOI: 10.58167/kczhwg
title: AK4077 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Södergrann, Edith Alina o.s. Vesterbäck,s. 29.7.1903 Närpiössä, selostus ruotsiksi 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan lauluharrastus. 03 Yhteistyö Folkkultursarkivetin kanssa; kertojan hallussa ollut laulukirja. 04 Laulu "Tretton brev till vännen har jag skrivit". 05 Kertojan miehen veli Karl Johan, laulujen taitaja. 06 Balladi "Så röjerliga saker hända, än i våra dar minsann". 07 Laulu "Jag gick mig ut i den gröna lunden". 08 Seuraavasta laulusta. 09 Laulu "Varje skill som bränner". 10 Vanhan Karolina Siggin ja Ruotsin kuninkaan tapaaminen kunnalliskodissa. 11 Balladi "Herr Peter han gång sig i kammaren in". 12 Seuraavasta laulusta. 13 Laulu "Ack hör mig unga flickor". 14 Laulu "Tänk unga fäboflickor", oma sepite. 15 Kertoja palvelijana v. 1921 Gottbölessä, muutto kesäksi karjamajalle. Kesto: 00:29:55. Selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/s9q4fi
title: AK5134 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Huttunen, Elias Edvard,s. 17.4.1919 Lapinlahden Pällikkäällä, muurari, viulu 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Isäkin muurari; kertojan äiti. 03 Muurarin ammatin oppiminen, uunimuuraus, navettojen muuraus sementtitiilistä. 04 Sementtitiili ja punatiili. 05 Kotitekoiset tiilet, niiden kestävyys, ero tekotavassa. 06 Tulipesään valitut tiilet. 07 Särkykiviuuni. 08 Uunin hormit. 09 Sikahinkalo uunin alla, porsaan makuupaikka. 10 Kertojan veli muurannut uunin pyöreistä kivistä. 11 Muurarin apulainen talon puolesta. 12 Muuraussavi: ruskea savi parasta. 13 Uunimallin muuttuminen: tiili kiven tilalle, Työtehoseuran ohjeet. 14 Uunien paloturvallisuus. 15 Muurin perustaan muuratut taikaesineet. 16 Savuviinat uunin valmistuttua, jotkut muuranneet piippuun lasia savuviinojen saannin varmistamiseksi. 17 Ei kaakelitehtaita; kaakeliuunien muuraaminen. 18 Juustolan muuraustyöt. 19 Rapparien ammattikunta. 20 Muurarien ammatillinen järjestäytyminen. 21 Kertojan isä Julius Aleksanteri Huttunen, s. 1886, 1- ja 2-rivisen hanurin soittaja. 22 Joonas Tervo, viulupelimanni Pällikkäällä. 23 Antti Paldanius, viulupelimanni Pitkässämäessä; Paldaniuksen pojat soittajia: Aku ja Viljami Paldanius, harmonikka ja viulu, Antti Paldanius, harmonikka. 24 Vanha Haapalainen usein viikkokausia Antti Paldaniuksen luona soittamassa. 25 Joonas Tervo pelimannina. 26 Kertoja ei tunne sanaa "ratulit". 27 Raaska, viulunsoittaja. 28 2-rivisen hanurin soittaja Taavetti Paldanius. 29 Kertoja soittanut häitä veljensä Väinön ja sisarensa Ellin kanssa, kaikilla viulu; isän soittamat sävelmät. 30 Triangelin, huuliharpun ja mandoliinin käyttö, ei puhaltimia, ei kanteleensoittajia. 31 Tervon jenkka. 32 Rimpan soittamisesta. 33 Tervon rimppa. 34 Simo Rytkönen ja Jussi Valta, 2-rivisen hanurin soittajia. 35 Kaksirivisen soittajien polkka. 36 Kalle Lappalainen, 5-rivisen harmonikan soittaja Mäkikylän Pekkalasta. 37 Nimitykset "peluri", "pelari" ja "pelmanni". 38 Purpuria ja franseesia ei tunnettu. 39 Kertoja ei säveltänyt itse. Kesto: 00:34:52
DOI: 10.58167/5jz2g3
title: AK4578 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Grönroos, Frans,Juhanpoika s. 26. 9. 1896 Uudessakaupungissa, merimies, seilimaakari 01 Purjeiden nimityksiä. 02 Raakojen nimityksiä. 03 Keulapurjeet. 04 Eräs matka Australiaan, lankkulasti Kanadasta. 05 Karkaaminen laivasta Australiassa, piileskely metsässä. 06 Poliisin käsiin joutuminen Melbournessa. 07 Merimieskodin vahtimestarin tapaaminen laivasta karkaamisen jälkeen. 08 Matka kävellen työmaalle 80 kilometrin päähän. 09 Padonrakennustyöt Australiassa. 10 Höyrylaiva Olofsborgin tulo Melbourneen. 11 Pestautuminen Olofsborg-laivaan. 12 Olofsborgin ominaisuudet: ei vettä kannelle. 13 Hyväntoivonniemen kiertäminen. 14 Kapteeni Andersson. 15 Muita laivoja, joissa kertoja ollut. 16 Kolmimastoinen parkki Rauha. 17 Matka Rauhalla Englannista Italiaan, myrskyn nousu Biskajanlahdella.
DOI: 10.58167/5mt4yn
title: AK4741 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Paalijärvi, Eeli 23 Paalijärven hiihtourheilun alkuvaiheita. 24 Suksien valmistusta palkinnoiksi, Hemminki Paalijärvi, suksentekijä. 25 Suksen valmistusmateriaalit: haapa, mänty. Luoma-aho, Matti,amerikansuomalainen 01 Luoma-ahon tanssipaikka kertojan nuoruudessa. 02 Kertoja ei muista mitään pelimanneista eikä nuorison sunnuntainvietosta nuoruutensa ajalta. 03 Kertojan elossa oleva rippikoulutoveri Oskari Latvala. 04 Amerikkaan lähdön yleisyys kertojan nuoruudessa. 05 Kotoisten muistojen mieleenpalautuminen Amerikassa. 06 Amerikansuomalaisten reaktiot talvi- ja jatkosodan aikoihin. 07 Suomalaisten ja amerikkalaisten elintason erot. 08 Vuosisadan alun suomalaisen elintason vertailua nykyisen Suomen elintasoon. Herrala, Jaakko 09 Kertoja maantiejuoksun osanottajana vuosisadan alun Vimpelissä. 10 Työnteko ja työmatkat kertojan nuoruudessa. 11 Eräät yhteislähtöiset hiihtokilpailut kertojan nuoruudessa. 12 Vimpeliläisiä hiihtäjiä: Matti, Eetu ja Helge Mehtälä ym.. 13 Kertoja voittanut Kokkolan piirin mestaruudet kumikengin. 14 Kertojan urheilutoiminnan alkaminen Alajärvellä; eräs ikimuistoinen juoksuvoitto. 15 Kertojan vaatimattomuus urheilullisessa pukeutumisessa. 16 Kertojan treenauksen tuloksellisuus; kilpailujen voittoja. 17 Kertojan elämän raskain hiihto Alajärvellä 1925. 18 Kertojan pyöräilyharrastus. 19 Kilpailumatkojen tekeminen pyöräillen. 20 Kertojan kilpailu-uran pituus ja Aliina-vaimon osallistuminen kilpaurheiluun. 21 Kertojan rikas palkintokaappi. 22 Kertojan kodin merkitys Alajärven urheilulle. Kopio: Matti Peltolan nauhoituksia v.1959-60.
DOI: 10.58167/wfsvbx
title: AK4270 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Viinan tarjoilu häissä. 02 Kertojan häät Pirttikylässä. 03 Kertojan körttiläinen isä ei hyväksynyt häiden pitoa kolminaisuuden lauantaina. 04 Hääruokien keitäminen padoissa Luoman rannassa. 05 Kertojan häät Pirttikylän Tratinmaassa. 06 Kertojan häissä soittajana Vihtori Perkiö, hanuri. 07 Ruotsalaisten pelimannit. 08 Pellaksen veljekset soittajia, Matti torvensoittaja. 09 Kertojan häiden tarjoilu, osalle vieraista viinapullo. 10 Ruotsalaisten ylimielisyys ja omavaraisuus. 11 Kertojan hääpuku; kertojan raskaus vihittäessä, häiden lykkääntyminen sulhasen alaikäisyyden vuoksi. 12 Hääruoat, ruokailu pihalla. 13 Suomalaisten puolella vaatimattomampi tarjoilu häissä. 14 Ei laatikkoruokia. 15 Ensimmäiset häät, joissa kertoja ollut noin v. 1905: ruokatarjoiluna perunoita ja puuroa. 16 Puinen astiasto lainattavissa häihin. 17 Kokit ja kenkkärit häissä. 18 Sedän tyttären häät, joissa kertojan isä kenkkärinä; viinasakon saaminen, morsiuspari ja morsiamen isä linnaan. 19 Raharingin tanssiminen häissä. 20 Kertojan saamat häälahjat, lahjatavaroiden tuominen kamariin. 21 Suomalaisten puolella häälahjaksi vain rahaa. 22 Kertojan häissä ei raharinkiä; häätanssit. 23 Pelimanni ei tullut humalaan. 24 Häiden päättyminen. 25 Riitely politiikasta. 26 Ei kukkatyttöjä kertojan häissä. 27 Suomalaisissa häissä tellarinki pelimannin palkan kokoamiseksi, myös flikkain poikain, ämmäin ja äijäin rinki. 28 Eräät häät Metsäloukolla; totin teko kahvipannuihin hääväen innostamiseksi hoijakkaan. 29 Kertojan saamat häälahjat: paljon tavaraa ja 60 markkaa rahaa. 30 Flikkain ringissä voitiin antaa myös vaatetavaraa. 31 Ringin aloittaminen: marssi tuvan ympäri, sulhasen ja morsiamen tanssittaminen. 32 Häähuoneen koristelu: katon peittäminen lakanoilla, peilejä seinille, himmeli. 33 Kertojan häät Pirttikylässä, häätupaa ei puetettu. Kesto: 00:32:38
DOI: 10.58167/dlivzl
title: AK4754 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pölkki, Jyri,s. 24.6.1953, luuttu 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan valmistama renessanssiluuttu. 03 Luutun näppäilyä. 04 Sointuja luutusta. 05 Suomalainen kansansävelmä "Iso lintu merikotka". 06 Setä Hermannin valssi, katkelma. 07 Muita luutunrakentajia: Kaarlo Bergman, Tarvonen. Kallio, Aino Hellin o.s. Sola,Johanintytär, s. 9.6.1904, kirjansitoja 12 Henkilötietoja. 13 Sanonta pahasta ilmasta "Taas Vissin pirut tanssii". 14 Viss, noita; kertoja tuntenut Vissin tyttären. Kuoppala, Irja Kustaantytär o.s. Etelämäki,s. 24.7.1914 Alahärmän Kuoppalassa 08 Laulu "Näin on käyny sun ja mun". 09 Kertojan lauluista. 10 Laulu "Hyvä olen korttia pelaamhan". 11 Sanan "patu" selitys.
DOI: 10.58167/1apsgu
title: AK4492 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala, Saimi o.s. Honkanen,s. 18.5.1916 01 Kittilän Staalon 1977 julkaisema runo "Tuli tarttui tuohuksiin". 02 Ontto olo, kertojan runo. 03 Elämän ahjossa, kertojan runo. 04 Tulikipinä, kertojan runo. 05 Vinttikaivo, kertojan runo. 06 Ylistys Kittilälle, kertojan runo. 07 Kesää odotellessa, kertojan runo. 23 Pirrikota, asuntona heinäniityillä. 24 Tulen pito pirrikodassa. Ala, Yrjö,s. 11.3.1909, kantele 08 Kanteleen viritystä. 09 Juomarin laulu, säestys kanteleella. 10 Häämatka, valssi. 11 Janne Järveläinen kertojan lapsuudenkodissa ja häneen liittynyt näky. 12 Pikkujänkä, kummituspaikka. 13 Kertojalle ja hänen tovereilleen Pikkujängällä sattunut tapaus, Pauli Murtolan näkemä näky. 14 Manti Murtola, nyk. Tiensuu, näkijä. 15 Mustaviinimarjamehun käyttö lääkkeenä. 16 Kertojalla ei tietoa noidista, Noitaperä Kittilän noitien hautauspaikka. 17 Kesänavetat Kittilässä. 18 Kirjailija Juho Kilisjärvi, myöh. Tainio. 19 Jooseppi Alan kesänavetta ja muita kesänavettoja. 20 Maunu Ala, hänen tauluistaan saamat palkinnot. 21 Kittilän kesänavetat. 22 Pirrikodat niityillä, suojana sääskiä vastaan. 25 Pirrikodat, kodan räppänä. 26 Pirrikotien yleisyys, kodat nykyisin, kulmikas kota. 27 Pirtin ja kodan erot. 28 Enne ihmisen muuttumisesta poroksi, sanonta. 29 Murresana "täkempää" = 'lähempänä'. 30 Kanteleiden yleisyys Kittilässä, kertojan saama nimitys Kittilän Väinämöinen. 31 Viulupelimanni Simppa-Juntti eli Simu Hietanen. 32 Simppa-Juntin veli eli Paskakankaan Vertti eli Eevertti Hietaniemi. 33 Paskajoki, nykyisin nimeltään Porkkaoja. 34 Eevertti Hietaniemi postinkantajana.
DOI: 10.58167/wgvtzx
title: AK4634 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Huovinen, Nikolai,Domnanpoika s. 13.11.1908 Suomussalmen Kuivajärvellä 01 Satu eli starina Japantson tsoarin miekasta. 02 Sanonta "Jos ei ole mielivieras, kala kaunis peitetään; jos on mielivieras, kala kaunis keitetään". 03 Satu eli starina: poika pirtaa hakemassa Syöjätärakalta. 04 Satu eli starina, jossa poika pelastaa tsaarintyttäret kolmi-, kuusi- ja yhdeksänpäiseltä smijalta. Kesto: 00:32:12
DOI: 10.58167/qxizua
title: AK4645 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltonen, Martta o.s. Tähtinen,Antintytär s. 24.6.1899 01 Ryijynkutojia Suoniemellä kertojan lapsuudessa. 02 Ensimmäinen kertojan kutoma ryijy, sen malli. 03 Ryijynkutoja Rossin talossa Mouhijärven Hyynilässä. 04 Ala-Venesmäen talossa Mouhijärvellä ollut ryijynkutoja. 05 Kertojan Rossin talosta saama ryijymalli. 06 Kertoja ei tiedä ryijynkutojia Mouhijärvellä. 07 Kertoja ryijyjen kutojana. 08 Kertojan kutomia ryijymalleja. 09 Mouhijärven ryijy, aihe vuodelta 1787. 10 Kertojan mieleinen ryijymalli "Viuhka". 11 Ryijymallit "Kehrä", "Joukahainen" ja "Aurinkokello". 12 Kertojan tekemiä muita ryijymalleja. 13 Kertoja käyttänyt valmiiksi värjättyjä lankoja ryijyihinsä. 14 Ryijyn mallin seuraaminen vaikeaa. 15 Ryijyn teon kesto ja tarkkuus. 16 Ryijykaitaleet ja ryijyn valmistuksen eri vaiheita, loimien luominen ja pituus. 17 Ryijyn nukittaminen. 18 Ryijyn nukkalangat, vahvuus. 19 Kertojan langan kertaaminen rukilla. 20 Kerinpuiden käyttö lankoja kerrattaessa. 21 Kerinpuut ennen ja nykyisin. 22 Kertoja tehnyt ryijyjä vain tilauksesta, tilaajia eri puolilla Suomea; tehtyjen ryijyjen koko. 23 Kertoja ei tehnyt täkänöitä, raanuja kyllä, mutta ei Karjalan raanuja. 24 Kertojan kutomat pellavapöytäliinat. 25 Kertoja ei tehnyt metritavaraa. 26 Kertojan kutomia ikkunaverhoja, malleja 1920-luvulta. 27 Kertojan tiuhdalla kutomat nauhat, sukkarihmat. 28 Kertojan isän nuoruudessaan saama turkinvyö. 29 Kertojan isä Antti Tähtinen lääkärin kuskina. 30 Kertoja matonkutojana, eri mattomalleja. 31 Kertojan 17-vuotiaana Mouhijärvellä käymä kutomakurssi, opettajana Kerttu Harjanne, kurssin pitopaikka. 32 Kutomakurssilla ei kudottu ryijyjä ja raanuja. 33 Kertojan ryijynkutomisen oppiminen. 34 Ryijymallit ennen ja nykyisin, varhemmin ei mallipiirroksia. 35 Kertojalla ei luonnonväreillä värjättyjä ryijylankoja. 36 Pöytäliinan kuteiden värjäys luonnonväreillä. 37 Luonnonvärin kestävyys. 38 Taavetti Mäkinen, kangaspuiden valmistaja Mouhijärvellä. 39 Kangaspuiden valmistus Toijalan kaidetehtaalla. 40 Järvinen, kangaspuiden valmistaja Mouhijärvellä, puuseppä. 41 Kiikkalaiset rukit. 42 Palonen Kalle, puuseppä Tervamäessä, huonekalujen ja kangaspuiden valmistaja. 43 Ei puusepäntöiden myyntiä markkinoilla. 44 Kertojalla uusi kahdenistuttava keinutuoli. 45 Vanha kahdenistuttava keinutuoli Hanhilahdessa.
DOI: 10.58167/vwvmxh
title: AK4166 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vähälä, Kustaa Aadolf (Aatu) ja Vähälä, Pauli Aadolf,ed. s. 3.11.1874 Ullavassa, viulu, jälk. edellisen poika, s. 7.12.1911 Kälviällä, asuu Helsingissä, konttorinjohtaja, harmoni 01 Palokankaan poikain parempi valssi. 02 Viitasaaren kraatarin sottiisi. 03 Sottiisi. 04 Polska. 05 Mannisen valssi. 06 Puhemiespolkka. 07 Aution Jaakon masurkka. 08 Koko mailman valssi. 09 Siliä valssi. 10 Vetelin polkka. 11 Taalpakan polkka. 12 Häiden ruokamarssi. 13 Flikuleeri. 14 Polkka. 15 Polkka. 16 Polska. 17 Siliä valssi. 18 Pelemanni-Aleksin sottiisi. 19 Viitamäen Alfreen valssi. 20 Sottiisi.
DOI: 10.58167/uf7kw8
title: AK4815 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nurmela, Eemeli (Henrik Emil) ent. Åby,Matinpoika s. 23.8.1893 Evijärvellä, viulu 03 Orpopojan polska. Tikkakoski, Sulo ja Tunkkari, Lauri,ed.viulu, jälk. harmoni 06 Polska. Kankaan pelimannit 02 Mäkeläisen polska. Tulikari, Eino,Juhonpoika s. 28.2.1905 Halsuan Tofferinkylässä (Ylikylä), asunut vuodesta 1933 Jyväskylässä, k. 19.11.1977 Jyväskylässä, kansakoulunopettaja, kantele 01 Polska. Savikoski, Väinö,kantele 04 Joutsenen polska. Paavokallio, Martti Esaias,s. 22.12.1899 Kuortaneella, harmoni 05 Rukkimestarin polska.
DOI: 10.58167/ywhlvw
title: AK5282 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Risukarhin teko. 02 Risukarhin käyttö ruistouon teossa. 03 Käsin kylväminen, molemmin käsin vain apulannan kylvössä. 04 Puuauroja Mustialan museossa, kertojan kotona vältti. 05 Kertojan isä sai Mustialasta timotein siementä; luonnonniityt. 06 Lehmien laiduntaminen metsissä, paimenet kertojan äidin nuoruudessa, kaikkien karjat yhdessä. 07 Kertojan mummo sisarensa kanssa paimenessa Lunkin mailla, karhun kohtaaminen ja hätistäminen risulla. 08 Lehmien laiduntaminen korpimetsissä Lunkin mailla, nyttemmin korvet ojitettu. 09 Miesten käyminen polkuja raivaamassa ennen lehmien ulos laskemista keväisin. 10 Lehmien makuupaikka järven rannassa niemenkärjessä hyttysiä paossa. 11 Leppätorvet ja putkikasveista tehdyt soittimet. 12 Kertojan isänisän aura tehty Mustialassa, Mustialan valimo. 13 Luonnonniittyjen kyntäminen kolmen hevosen vetämällä auralla. 14 Fiskarsin ja Sukkela-aurat, kyntö kahdella hevosella. 15 Vuoroviljelyyn ryhtyminen v. 1908, mittaukset ja vuoroviljelykartan teko, pelto- ja niittyviljelykierto. 16 Perunan ja ohran viljely kivisillä mailla, perunanviljelyä vähän, osto Kalvolasta ja Liettasta asti. 17 Happamuuskokeiden teettäminen. 18 Kertojan laidunmailla suuria kiviä, ”jättiläisen heittelemiä”. 19 Laidunpalkkiot sodan jälkeen. 20 Laidunmaiden kuokkiminen ja kyntäminen, aitojen teko; laidunkierto. 21 Veden saanti laitumelle. 22 Valijärven korkeus, kertojan veljelle painovesi järvestä. 23 Puinti varstoilla ja kepakoilla.
DOI: 10.58167/6s02sa
title: AK4243 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuomela, Juho,Uunonpoika, s. 17.11.1918, maanviljelijä, puuseppä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isoisä Juho Sosi Ilmajoen Nopankylästä, torppari, rekien ja kärryjen tekijä. 03 Kertojan isä Uuno Tuomela, rekien ja kärryjen tekijä. 04 Muutto Maalahdesta Jurvaan. 05 Kertojan isä rekien ja kärryjen tekijänä. 06 Kärryjen myynti Kurikan sepille, mm. Mikko Korvelle ja Iisakki Mäenpäälle. 07 Iisakki Mäenpään tilaamat kevarireet, jotka eivät mahtuneet ovesta ulos. 08 Rekien ja kärryjen teko ja myynti. 09 Kärrymallit: turkulainen ja Valkjärven malli. 10 Mustalaisten kärrymalli. 11 Kirkkorekimallit, Tuuloksen malli. 12 Reen valmistus: anturapuun valinta, haudutus ja taivuttaminen. 13 Reenanturoiden höylääminen. 14 Lautojen taivuttaminen reen pankkoa vasten. 15 Kurikkalainen malli yksinkertaisempi. 16 Ei erikoisia rekimalleja. 17 Lohna eli kirkkoreki. 18 Reen kokoaminen. 19 Ketaroiden kiinnitys anturoihin. 20 Koivun ja havupuun käyttö reen osiin. 21 Reen teko laudoista, vanerin käyttö myöhemmin. 22 Laudan hankinta sahalta. 23 Lankkujen käsinsahaus. 24 Rauta- ja puunaulat reenteossa. 25 Tervan käyttö parirekien ja kärrynpyörien teossa. 26 Viimeiset tervahaudat. 27 Pitkäreki, työreki, ja sen käyttö. 28 Parirekien käyttö myllymatkoilla. 29 Pitkänreen käytöstä luopuminen. 30 Parirekien käyttööntuloaika. 31 Pitkätreet lanta- ja savirekinä. 32 Pitkienrekien teko kertojan aikana. 33 Parirekien mallin muuttuminen, kertojan isä lisännyt leveyttä. 34 Karjalan siirtolaisten tuoma parirekimalli. 35 Kertojan isä reen mallin muuttajana. 36 Kertojan isän henkilötietoja. 37 Kirkkorekien laidat. Kesto: 00:30:44
DOI: 10.58167/sdgwa3
title: AK4530 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lappeenrannan pelimannit,joht. Aarne Hinkkanen 01 Onnittelupoloneesi, sov. Ari Rinkkanen. 02 Vihtorin sottiisi, sov. Uuno Oikkonen. 03 Männikön valssi, säv. Uuno Oikkonen. 04 Lapin noitapolkka, sov. Uuno Oikkonen. 05 Montolan jenkka. 06 Morsiusvalssi. 07 Hevospolkka, tallentanut E. Ala-Könni. 08 Akkain lepytysjenkka, säv. Raimo Raussi.
DOI: 10.58167/rdtihs
title: AK4021 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Indola, Ernst Viljam,f. 4.1.1898 01 Berättaren visslar. 02 Ringlekar. 03 Kortspel. 04 Pensarspelmän. 05 Övriga bygdespelmän bl. a. berättaren själv. 06 Berättaren berättar om och trallar purpuri. 07 Vals. 08 Om purpuri. 09 Berättarens arbete som arbetsförman inom vägarbeten. Kesto: 00:31:48
DOI: 10.58167/ukjtcb
title: AK4888 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hamina, Maria Elina (Elli),s. 1888 Euran Turajärvellä 01 Rohdinkangas. 02 Kertojan kudottama ryijy, kutoja kirkonkylässä. 03 Ryijyn kutominen. 04 Sanonta "Kerjäteskin tarvitaan järkkii". 05 Täkänän kutominen. 06 Västyyki. 07 Kertojan itse kutoma päähuivi. 08 Naisten paidat. 09 Kertojan aikana ei käytetty hamppua. 10 Pellavan kylvö ja maan laatu. 11 Pellavamaan kitkeminen. 12 Pellavan korjuu ja kuivaus. 13 Pellavien liotus, kertoja ei "tehnyt vesipellavia". 14 Siementen irrottaminen pellavista, siementen seulominen. 15 Loukutus, klihtaus ja häkilöinti; ihoset ja rohtimet. 16 Rohdintutti ja pellavan kehrääminen. 17 Rukin kräksi ja ihonuija. 18 Hyvä pellavalanka. 19 Hienommasta pellavasta kudottu kangas, pumpuliloimi. 20 Ryijynmallien saanti, kertojalla Sipoo-niminen ryijy. 21 Paljon lankaa ryijyyn. 22 Kirkonkylän kutoja. 23 Kertojan serkku Lahden kutomakoulussa, kertojan niisien teko sinne. 24 Hartiahuiveja ei kudottu, kertoja virkannut hartiahuiveja. 25 Äidin kutoma hartiahuivi. 26 Pirtanauhan teko: sukkanauhat ja suitsiohjakset. 27 Pitsinnypläys; Ida Nordlund Turajärvellä nyplännyt pitsiä, hänen sisarensa Manta Nordlund ompelija. 28 Ohjasten teko, välineenä tiuhta.
DOI: 10.58167/p689tr
title: AK5298 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Palmén, Maria Elisabet (Maija),s. 3.8.1894 Forssan Uudessakylässä 01 Kertojan henkilötietoja; vanhemmat Joose ja Josefiina Palmén. 02 Vanha Palménin pirtti lähellä Jokioisten vedenottamoa isonvihan ajalta, rakennukset uusittu; pirtti ja tupa. 03 Isä työhön Forssan sahalle. 04 Kertoja työhön Viksbergin kutomoon 15-vuotiaana, työt alkuvuosina, vain puuvillakankaita. 05 Kankaiden painaminen. 06 Tehdasrakennus ja koneet. 07 Kertojan jääminen sairaseläkkeelle, kutojan työ, viihtyminen työssä. 08 Kertoja työväenyhdistyksessä, Kuha-yhdistyksen nimen muuttaminen Forssan puoluekokouksen jälkeen, luopuminen wrightiläisyydestä. 09 Työväenyhdistyksen toiminta, työväentalo Torppa. 10 Ensimmäinen kertojan näkemä näytelmäesitys puoluekokouksen päättäjäisissä v. 1903: I osa Kankureista, näyttelijöitä. 11 Kertojan näytteleminen työväentalolla, vakinainen teatteri 23 vuotta. 12 Työväen näyttämön teatterinjohtajia: Anni Piha, Sortamo-Hämäläinen, Armas Hattara, Erkki Karu. 13 Työväen näyttämön kapellimestareita: opettaja Suonio, Kalle Ahlqvist. 14 Laulunäytelmät ja operetit. 15 Kertoja näytelmissä, ei kuorossa. 16 Kertoja Nuorisoliitossa, edelleen Nuorisoliiton ja puolueen jäsen. 17 Työväen näyttämön näyttelijä Väinö Kivelä. 18 Rouvat Kilpi ja Siimes laulajina laulunäytelmissä ja opereteissa, myös vierailijoita. 19 Kulissien maalaaja Oiva Jousinen, muutti Valkeakoskelle. 20 Työväenyhdistyksen torvisoittokunta; soittokuntalaiset punaisten matkassa v. 1918, torvet pois Fellmanin kentällä. 21 Työväentalolla ei tanssia näytelmäesitysten jälkeen, nuoriso-osaston illanvietoissa tanssia ja soittaja. 22 Sosiaalidemokraattiset järjestöt työväentalolla, vasemman laidan käytössä järjestöjentalo. 23 Työväentalo Torpan palo. 24 Kertojan toiminta nuoriso-osastossa puheenjohtajana ja sihteerinä sekä valistusvaliokunnassa, ei kunnallispolitiikassa. 25 Nuoriso-osaston toiminta kesäisin: juhlat ja kansantanssit urheilukentällä. 26 Vappujuhlat, kulkue työväentalolta, juhlapaikkana Talsolanpuisto, kerran Salmistonpuisto. Kaapola, Toivo,s. 26.4.1898 27 Nummen torppa, työväentalo. 28 Toivo Kaapolan henkilötietoja. 29 Isän tulo Forssan kartanoon rengiksi kertojan ollessa 7-vuotias. 30 Isä tallimiehenä, 40 hevosta tallissa, työajat. 31 Kertojan palkka ja työt kartanossa 15-vuotiaana. 32 Pehtori Kalle Toivonen, hänen tyttärensä Sanni vielä elossa Jokioisilla; Toivosen haukkumanimi Parta-Kalle. 33 Ei yhtiön puolesta joulujuhlaa; Finlayson-yhtiö kartanon omistajana. 34 Kartanon karja, suuri navetta.