cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/lfwiyh
title: AK4942 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kuikka, Martta o.s. Sutakoff,s. 17.8.1921 Suojärven Riuhtavaarassa, asunut Ilomantsin Viinivaarassa vuodesta 1943 01 Karjankutsu "Ptrui ptrui". 02 Vasikoiden kutsu. 03 Lampaiden kutsu "Piti piti". 04 Hevosen kutsu. 05 Sikojen kutsuminen. 06 Kanojen kutsuminen. 07 Kissan kutsuminen. 08 Koiran kutsuminen. 09 Karjankutsu "Ptrui Ruusu, ptrui Ruusu". 10 Kanojen kutsuminen. 11 Kissan kutsuminen. 12 Koiran kutsuminen. 13 Lampaiden kutsu "Piti piti". 14 Karjaan liittyvä noituus. 15 Toivo Kiiskin omakohtainen kokemus tietäjän neuvon noudattamisesta lehmien yötsyttämisen lopettamiseksi: vei nauloja metsään kivelle ja odotti, kunnes niille ilmestyi noutaja. 16 Karjan joutuminen metsänpeittoon ja metsänpeitosta päästäminen, kertoja kuullut kahdesta tapauksesta. 17 Kertojan miehen isän ensimmäinen vaimo Velho-Kettusen tytär; Velho-Kettunen lähetti lehmän tyttärensä luo ilman saattajaa. 18 Velho-Kettunen ja Hukka-Pekka, tietäjiä. 19 Navettahaltija; kertoja nähnyt mustan hiiren hahmossa esiintyneen navettahaltijan. 20 Kotialttari joka talossa, siihen kuuluvat esineet. 21 Enkelinkuvakantinen vainajien muistinkirja kotialttarilla. 22 Helluntaiherätyksen tulo kylään, puolen kylän obrassat hävitettiin. Kesto: 00:16:26
DOI: 10.58167/5cocz1
title: AK4920 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Purmonen, Sanni o.s. Palvinen,s. 20.8.1899 Ilomantsin Melaselässä 01 Kertojan kosinta: naapurin pojan isä ja setä puhemiehinä, kihlajaistanssit, vihille meno omaisten yllyttämänä. 02 Läksiäiset ja häät samana päivänä, mummon herättäminen kahvinkeittoon, häätanssi hanurin säestyksellä. 03 Jauhojen haku naapurista piiraita varten häiden jälkeisenä aamuna. 04 Kertojan mies rintamalle 8 viikkoa häiden jälkeen, kertoja piikana hänen paluuseensa saakka. 05 Kertojan elämänvaiheita. 06 Tanssit: "suora sottiisi", valssi, polkka. 07 Piirileikkilaulut. 08 Ristikontra, tanssi. 09 Piirileikki. 10 Poikien laulu "Ajetaanpa pojat kyytillä", laulettu piirileikissä v. 1918 jälkeen. 11 Melaselän kuorossa laulettu laulua "Minun kultani kaunis on". 12 Mummon laulama laulu "Minun kultani kaukana kukkuu". 13 Piirileikkilaulu "Tuolla se näkyy punanen talo".
DOI: 10.58167/be3yts
title: AK4583 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eriksson, Artturi Albin,Johaninpoika s. 31. 10. 1897, merikapteeni 01 Laivoja, joissa kertoja ollut perämiehenä ja päällikkönä. 02 Puutavaran kuljetus Englantiin. 03 Purjelaivan köli ja sikolköli. 04 Pantturit eli kaaret. 05 Karneeri eli sisälankutus. 06 Ulkolankutus. 07 Pantturit. 08 Rautakaaret puulaivassa, "komposiittilaivat". 09 Kupari puulaivan pohjassa. 10 Matopohja. 11 Ruohon kasvaminen rautalaivojen pohjaan ja myrkkymaalit. 12 Ruorilaitteisto. 13 Hyökyaalto yli ruorin ja ruorimiesten loukkaantuminen; saman laivan uppoaminen v. 1924. 14 Purjelaivan vesisäiliöt, veden jakelu. 15 Sadeveden kerääminen pesuvedeksi. 16 Veden pumppuaminen ruumasta tuulen voimalla. 17 Ankkuripelit. 18 Miehistösuojat. 19 Timperi suurissa laivoissa, timperin työt. 20 Plokit ja plokisiivut. 21 Plokitehdas Uudessakaupungissa. 22 Yksityinen plokintekijä Yliselläkadulla. 23 Plokien saanti laivoihin. 24 Timperi Heikki Henriksson. 25 Timperin työt rautalaivoissa: vuotokohtien tarkastaminen ruumasta, rasvaus- ja korjaustyöt. 26 Seilimaakarin työ purjeiden korjaus. 27 Purjeiden ompeleet, reunan rakenne. 28 Purjeen kiinnitys. 29 Köysistöt, köysien nimityksiä. 30 Purjeiden vetäminen ylös ja kiinnitys. 31 Jalansijat ja tukivaijerit raakojen päällä.
DOI: 10.58167/bl35hj
title: AK5177 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltio, Alfhild f. Mattson,Juliusdotter f. 12.8.1893 i Helsinge socken, f.d. kalaskock 01 Skurning av stugan med grankvistar och sand. 02 Berättarens mor fick utslag, som Bergskan botade med trollkonster (samma historia som 05, men här oförberedd). 03 Bergskan och hennes dotter Hedmanskan, botare. 04 Berättarens syster hade ledgångsreumatism, slutligen gick hon till Hedmanskan; Hedmanskan visste, att syskonen var på väg till henne. 05 En historia av 1870-talet: berättarens mor tog skursand från olovligt ställe, fick värk och utslag i armar, gick till Bergskan och botades med trollkonster. 06 Berättarens morfars såg och kvarn vid Königstedts fors. 07 Mycket vargar på 1860-talet; en gång kom en varg till sågdörren. 08 Vargar i Käinbyskogen på 1870-talet, en fruktansvärd vägsträcka. 09 Berättarens morfar E.J. Lindqvist, hans kvarn och såg. 10 Berättarens morfar och hans familj, personuppgifter. 11 Ingen skillnad på maten under fastetiden. 12 Julkort, nyårskort och påskkort. 13 Minnesböcker. 14 Uppskrivning av visor. 15 Berättaren hört ofta i radion gamla visor. 16 Spädbarnskläder, lindanband. 17 Barnen badades i bastu, när de fick tänder. 18 Uttrycket "hon är på andra vägar" = "kvinnan är med barn". 19 Inga föreställningar om att fan skulle byta det nyfödda barnet. 20 Kyrktagningen, bortlämnad före år 1920. 21 Allmän tro ender 1900-talets början, att t.ex. de mördade kunde visa sig. 22 Om drakeld inte berättats; norrsken. 23 Mördaren Malmelin, ett barndomsminne: berättaren hörde talas om att man tagit fast Malmelin. 24 Händelserna, som ledde till att Malmelin mördade sju människor i Simola. 25 Malmelins befriande ur fångenskap. 26 Malmelins senare levnadsöden med nytt namn Emil Nummi. 27 Berättarens mors önsketavla, som hon själv broderat. 28 Rötmånaden, väderleksspådom. 29 Plantering och tvätt under ny- och nedanmånen. 30 Tvålkokning. 31 Tobaken, hemodlad bladtobak. 32 Kvinnorna rökte inte tobak. 33 Snus och muntobak. 34 Apoteksmedicin och -salvor på 1890-talet. 35 Grodblad på sår. 36 Som 10-årig försökte berättaren åka velociped och fick stort sår, som botades med grodblad. 37 En annan läkeväxt. 38 Pappas råd att tvätta håret med kamomillavatten. selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/k0umee
title: AK4177 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Brzozowski, Julian ja Brzozowski,ed. viulu, jälk. rumpu ja triangeli, edellisen poika 01 Tanssisävelmä. 02 Tanssisävelmä. 03 Tanssisävelmä. 04 Tanssisävelmä. 05 Polkka. 06 Fokstrot. (ilman säestystä) 07 Tanssisävelmä. (ilman säestystä) 08 Tanssisävelmä. (ilman säestystä) 09 Tanssisävelmä. 10 Tanssisävelmä. (valssi) Kesto: 00:13:34
DOI: 10.58167/nc862l
title: AK4606 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lukkari, Lyyli 02 Kahvilaivan rikkoutuminen jäissä 1800-luvulla, papuja ei vielä osattu käyttää vaan heitettiin pois. 03 Kahvinkeiton opettelu kahvin yleistyessä. Kolkka, Eino 01 Piirileikkilaulu "Käki se kukkuu koikottaa", saneltuna (puhelimessa). Mattila, Lauri,s. 6.1.1900, kirvesmies, mandoliini, viulu 17 Henkilötietoja, kertoja kirvesmiehenä; kertojan isä. 18 Isän sisaren mies Veikko Vilola, viulunsoittaja Kymin Ylänummelta. 19 Nestori ja Iivari Vanhala, viulunsoittajia. 20 Alastalon veljekset lauluntekijä Toivo sekä säestäjät Jaakko ja Tuomas. 21 Luuttu Tuomas Alastalolla ja Albert Ringvallilla. 22 Albert Ringvall, Sunilan soittokunnan perustaja, opettanut kertojalle viulunsoittoa. 23 Jussi Pälli, 2-rivisen hanurin soittaja. 24 Pernoon keskentekoinen seuratalo, tanssipaikka. 25 Eräät häät ilman vihkimistä. 26 Einari Lax, 2-rivisen hanurin soittaja. 27 Viulunsoittaja Nestori Vanhala ja mandoliininsoittaja Iivari Vanhala. 28 Triangelin käyttö. 29 Toivo Leisti, Jalmari Lehto ja Vilho Laurén, 5-rivisen harmonikan soittajia. 30 Eino Ristola, Hugo Raki ja Iivari Vanhala, mandoliinin soittajia. 31 Kertoja soittanut mandoliinia 13-vuotiaasta. 32 Hugo Rakin viulunteko kertojan viulu mallinaan. 33 Hilja Alastalo, kanteleensoittaja. 34 Tuomas Alastalon kanteleen viritys, akordien soittaminen. 35 Toivo Alastalo laulajana ja lauluntekijänä. 36 Sitra Mussalon Vilholla, käytetty vain näytelmissä. 37 Laulu "Oli eräs merimies, meripoika vaan", säestettynä mandoliinilla. 38 Kansallispolkka, selostus, sitä soittanut mm. Bruno Lehto. 39 Jouko Mattilan henkilötietoja. 40 Kansallispolkka, mandoliinilla. 41 Valssi, viululla. 42 Vanha masurkka, viululla. 43 Vanhalan poikien parempi polkka, viululla. Ahvenainen, Anna-Liisa o.s. Alastalo 04 Henkilötietoja. 05 Kertojan isä Toivo Alastalo, s. 1881, runojen tekijä ja lausuja. 06 Isän runovihkot vuosilta 1912-14. 07 Isän suhtautuminen runontekoonsa. 08 Isän laulujen säveltäminen, Urho ja Sulo Hellman hänen säestäjinään hanurilla ja mandoliinilla. 09 Isän laulaminen juhlissa. 10 Runojen teko juhlatilaisuuksia varten. 11 Iltamat yksityisessä talossa, lakanoista tehty esirippu. 12 Säestäjiä ei elossa, ei nuotteja. 13 Isä soittanut kanteletta nuorena, isän veli Jaakko Alastalo viulunsoittaja. 14 Lauri Mattila säestäjänä. 15 Maamiehen marssi "Sä maamies olet herra, oot valtias sä maan", isän tekemä laulu. 16 Laulu In memoriam "Sä miksi murjotat, on mieles musta noin", isän tekemä.
DOI: 10.58167/buktom
title: AK4029 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Slotte, Alice Maria f. Björklund,f. 7.5.1904 01 Berättarens personalia. 02 Berättarens yrke och arbetsplatser. 03 Berättarens arbete på apoteket och verktygen i arbete. 04 Apotekets egna recept och olika berusande droppar. 05 En gammal "provisor" Axel Kronqvist blandade ihop mediciner och skrev ut läkande recept. 06 Apoteksflaskorna var inhemska, deras form och storlek. 07 Läkarrecepten och utskrivande av spritmängder. 08 Apoteksvits återgiven av berättaren. 09 Apotekskärlen fajans och glas. 10 Narkomanernas förekomst under berättarens apotekstid. 11 Alkos inverkan på spritutskrivningen i apoteket. 12 Vinförsäljningen i apoteket. 13 Fettets användning i cremer och oljor. 14 Skönhetsmedlen på apoteket. 15 Vitaminernas förekomst på apotek förr. 16 "Kinavin" användes mycket som stärkande medicin förr. 17 Lestadianernas spridning i trakten. 18 Berättarens religiösa bak. 19 Metodistkyrkan i Karleby. 20 Berättaren redogör på basen av en bok om metodiströrelsens ankomst till trakten. 21 Väckelseprästen Lindborg och församlingen. Kesto: 00:30:25
DOI: 10.58167/mfazeb
title: AK5274 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Kestikievarikyytien ajo Vehmaalta vielä kertojan nuoruudessa, kertoja kyytimiehenä; eräs vauhdikas ajo paarmojen kiusaamalla oriilla. 02 Matkasaarnaajan kuljetus Liettaan, eräs tapaus. 03 Hevosia ei yleensä pidetty kengässä, paitsi em. nuori ori. 04 Kyytien tuonti Urjalasta Vehmaalle vielä silloin, kun siellä ei enää ollut kestikievaria. 05 Ruumiinkuljetus. 06 Helsingin tien reitti. 07 Sutosten tie, kärrytie. 08 Ruumiinkuljetus paareilla Koijärven Jussilanlahteen, sieltä kirkkoveneellä Vuorenalle, kantamalla Kokkojärvelle ja sitä myöten kirkkoveneellä, loppumatka hevoskärryillä Urjalan kirkolle. 09 Joulukirkkomatka Urjalaan Kalvolan rajoilta, hevosen kiertäminen saarta ympäri Koijärvellä isännän nukahdettua reessä, herääminen muun kirkkoväen palatessa kirkosta, eräs tapaus. 10 Tl. Koskelta lähteneet suuret metsäpalot 17. vuosisadalla. 11 Tammelan kuulunut Pikonkorven kylä Kalvolan rajalla, talot Ylitalo ja Alitalo. 12 Pikonkorven Pertulla enemmän voita kuin savea, sanonta. 13 Itketyssuo, paikannimi; Pikonkorven asukkaat itkeneet suon laidassa suuren metsäpalon lähestyessä. 14 Hiilien tulo esiin maata kuokittaessa metsänistutusten yhteydessä. 15 Suuret metsäpalot ja Itketyssuo-nimen selitys. 16 Kyörttilänkosken mylly. 17 Kuivakosken mylly. 18 Uumenankosken myllyssä vesiratas. 19 Joki Lautaportaasta Myllykylään, siinä mylly ja Teurolla kaksi. 20 Myllykylän mylly Mustialan hallussa; myllyssä ohran ja kauran ryynikivet. 21 Lunkinjärvi ja Verikkäänjärvi ja niiden välissä kulkeva harju; harjun kaivaminen poikki veden suunnan muuttamiseksi. 22 Myllyt kyläkuntien omistuksessa. 23 Myllyn tokeet eli tammi, isoisän tulo Vehmaan isännäksi ja tokeiden purkaminen.
DOI: 10.58167/5d3qep
title: AK4457 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Danielsson, Eevi Maria o.s. Hanhivaara,s. 4.6.1900, katekeetta 01 Kertoja valtion palkkaamana katekeettana Lapissa, palkka. 02 Kertoja seminaarissa Kuortaneella, pääsy käsityökouluun Tampereelle, kertojan pääsy seminaariin sukulaisensa Agda Laakson avulla. 03 Kuortaneen esiseminaarin johtaja Vesala, seminaarin sijainti. 04 Seminaarissa opettajia vähän, kertoja seminaarissa v. 1919-20, seminaarin oppilaat. 05 Mahdollisuus jatkaa kiertokoulunopettajaseminaarista alakouluseminaariin. 06 Seminaarin oppiaineet. 07 Laulun- ja soitonopetus. 08 Seminaari ei sisäoppilaitos. 09 Kertoja kiertokoulunopettajana v. 1920-46. 10 Liisa Fränti länsipiirin katekeettana ennen kertojaa, Iina Hämäläinen itäpiirin opettajana, länsipiiriin kuuluneet kylät. 11 Koulun pito 36 viikkoa talvessa, ajan jakautuminen eri kylille, piiri läpi jouluun mennessä. 12 Könkään kylässä kansakoulu 1920-luvulla, Kittilän muut kansakoulut, koulupakon tulo. 13 Kittilässä neljä katekeettaa; eteläinen kiertokoulupiiri. 14 Katekeetta Jaakko Miettunen eteläisestä piiristä, lestadiolainen puhuja; kertojan isä ei varsinainen puhuja. 15 Pyhärukoukset, hartaushetket. 16 Polvirukoukset hartauksissa. 17 Luther ja Laestadius saarnojen lähteinä. 18 Kanttori Sammu Niva, Maria Laakson isä; sanan "niva" merkitys. 19 Rukousten pito ympäri vuoden, niiden kesto. 20 Kirkossa käyntiä harvoin, huonot kulkuyhteydet; kirkossa käynti juhannuksena, kesäkirkkoajan alkuperä, Kittilä ennen Sodankylän kappeliseurakunta. 21Kirkossa käynti mikkelinä, jouluna ja pääsiäisenä, saarnaajia etelästä Hanhivaaraan jouluna, etelästä tulleet ja kittiläläiset saarnaajat. 22 Haltioituminen seuroissa, liikutuksen syntyminen. 23 Tilkki-Aatamin liikuttuminen. 24 Käyttäytyminen liikuttumisen aikana ja suhtautuminen liikuttumiseen: luonnollinen ilmiö. 25 Puheiden määrä seuroissa, Matti Junttilan puheet. 26 Hanhimaassa nykyisin harvoin seuroja, Rauhanyhdistyksen järjestämät seurat v. 1977 Kiistalassa. 27 Pastori Kallio Enontekiöllä, Kittilän papit, uudet papit lestadiolaisia. 28 Rovasti Aunio. 29 Vanhan virsikirjan käyttö kertojan lapsuudessa, vanhalestadiolaisten suosima. 30 Bergin kirjan käyttö. 31 Esikoislestadiolaisuus ja pikkuesikoisuus Lapissa. 32 Leonard Typön laulukirja "Siionin kansan matkalauluja elämän tiellä". 33 Kertoja kuullut Aatu Laitisen puhuvan, Laitisen rippikoulu Enontekiöllä. 34 Lestadiolaisten veisaaminen, kertojan mielipide virsikirjan uusimisesta. 35 Ei hengellisiä arkkeja eikä käsin kirjoitettuja virsiä. 36 Kertojan Olga Ruotsalolle lahjaksi kirjoittama muistelma katekeetta-ajoilta. 37 Pohjoispiiri, Olga Ruotsalon katekeettapiiri.
DOI: 10.58167/gn1luu
title: AK4587 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eriksson, Artturi Albin,Johaninpoika s. 31. 10. 1897, merikapteeni 01 Seilimaakarin työ laivassa. 02 Purjekankaat eli "seiltuukit". 03 Sviktaaminen, kovalla tuulella käytetty purjehdustapa. 04 Kovan sivutuulen vaikutukset, lastin siirtyminen. 05 Tulipalot laivoissa, palon syttyminen lastin kuumentuessa. 06 Veden pumppuaminen ruumaan hiililastin syttymisen estämiseksi. 07 Veden pumppuaminen ruumasta. 08 Tarinat merihirviöistä. 09 Hait, valaat ja delfiinit. 10 Delfiini laivan opastajana. 11 Suhtautuminen haihin ja valaisiin. 12 Valaan hyökkäys valaanpyyntiveneen päälle ja sen nielemän miehen pelastuminen, tapaus Etelämereltä. 13 Valaiden liikkuminen laivan lähellä ja hankautuminen laivan pohjaan. 14 Haikalojen pyydystäminen. 15 Kävelykepin teko hain selkärangasta. 16 Albatrosseihin liittyvä uskomus. 17 Kalastus ja pyydetyt kalat. 18 Delfiininlihan käyttö. 19 Turskan pyynti Itämerellä ja makrillien Pohjanmerellä. 20 Kalan syönti laivalla. 21 Lintuja ei pyydystetty, laivaa seuraavat linnut. 22 Tiikkinen naakelipenkki ja köysien kiiinnitys siihen. 23 Takilan levennys vanhoissa kapeissa purjelaivoissa, luotausmiehen paikka. 24 Taljareeppi takilan ja rystyraudan välissä. 25 Maston ympärillä oleva rakennelma, jossa osa köysistä kiinni. 26 Makean veden pumppuaminen.
DOI: 10.58167/sgp80l
title: AK4796 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pulli, Martta o.s. Valvio ent. Wiander,s. 20.12.1900 Elimäellä 01 Seuraava laulu opittu kertojan isoäidiltä (s. 1831), sen kulkeutuminen suvussa. 02 Vestmanviikin balladi "Vestmanviiki tietä ratsasti". 03 Laulu "Taivas on sininen ja valkoinen". 04 Laulu "Hevonen on tallissa valjaissa kalliissa". 05 Laulu "Yksin istun ja lauleskelen". 06 Laulu "Metsän puita tuuli tuudittaa".
DOI: 10.58167/bbsc6x
title: AK4787 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ressan Lassin yhtye,selostajana Keränen, Lauri 01 Poromiehen polkka Suomussalmen Timpiltä, tunnettu myös nimellä Kestin Jussin polkka. 02 Hannan valssi, Lauri Keräsen isältään oppima. 03 Ristijärven jenkka, säv. Lauri Keränen. 04 Saunapiian polkka, tullut 1920-luvulla karjalaisten mukana rajan takaa. 05 Lumivaaran Matin polkka. 06 Hopeasaaren valssi.
DOI: 10.58167/g1h4au
title: AK5043 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rintamäki, Elina o.s. Rintamäki,s. 29.4.1902 Lapuan Hellanmaassa 01 Raamatunmäki entiseltä nimeltään Raamatunsaari. 02 Henkilötietoja. 03 Vilho Kujala eli Katajasaaren Ville, s. n. 1877, 2-rivisen hanurin soittaja. 04 Kertojan eno Juha Ala-Rantala viulunsoittaja. 05 Katajasaaren Villen soittaminen nuorisoseurantalolla. 06 Sosiaalidemokraattien puhetilaisuus Katajasaaren tuvassa, tanssit päälle. 07 Raharinki ja ”akkaan rinki” häissä; akkaan rinki tanssittu häissä työväentalolla v. 1928, Kuulan Manta viejänä; ei pennihäitä. 08 Katajasaaren Villen suvun menestyminen Amerikassa. 09 Katajasaaren Villen ulkonäkö. 10 Rintamäen ja Muilun suku, Muilun sukukirja. 11 Katajasaaren Villen asuinpaikka Hellanmaalla. 12 Kertoja ei ole kuullut soitettavan kaiteella. 13 Rantalassa käyneet vakituiset kulkijat: Ahon Ella, Lukkarus-Kaisa, Köppä-Fiia. 14 Laukkuryssät Vasili ja Ryssä-Hermanni. 15 Rantalan tienoilla neljä amerikanleskeä, kulkijoiden suosimia yöpymispaikkoja. 16 Tanssien soittaminen huuliharpulla tienristillä. 17 Äidin aikana luuvatansseja, joissa Kyykky-Sanna Ylistarosta laulajana. 18 Polskan tanssiminen ja piirileikki laulun tahdissa; isoäidin laulama polskalaulu ”Voi kun nyt olis lauantai”, katkelma saneltuna. 19 Kertojan isoäiti Maria Ala-Rantala, isoisä Matti Turja tullut taloon vävyksi. 20 Isoisän Amerikassa ollessa Ala-Rantalan tuvassa nuorisoseuran toimintaa, Hellanmaan nuorisoseuran perustaminen 1898. 21 Tillin Vikki Ylistarosta nuorisoseurapuhujana. 22 Hyypän talon osto nuorisoseurantaloksi, toisen nuorisoseurantalon palo ja nykyinen talo. 23 Evankelisen herätyksen tulo Hellanmaahan, hengellisten juhlien pito Ala-Rantalassa. 24 Nuorisoseuran näyttämötoiminta Ala-Rantalan tuvassa. 25 Evankelisen liikkeen ja nuorisoseuran suhde; nuorten päästäminen nuorisoseurantalolle vuoden päästä ripillepääsyn jälkeen. 26 Herännäisnuorilla ankara kuri, eivät päässeet nuorisoseurantalolle, salaisten pirskeiden pito "Veheriääsellä kedolla" ja Kaaranmännikössä. 27 Isoäidin äiti Jaakko Sinnemäen sisar, heränneitä. 28 Kertojan isoäidin käyminen nuorena serkkunsa kanssa Kauhavalla asti salaa tansseissa. 29 Katajasaaren Ville eli Juha Kujala koppamestarina, muut korintekijät. 30 Katajasaaren Villen poika Jussi Kujala (s. 1902), korihuonekalujen tekijä. 31 Jussinmäen isäntä, kopantekijä. 32 Karjalasta tulleet korintekijät, korityö loppunut Hellanmaasta. 33 Kokkiset, kauhan- ja lusikantekijöitä. 34 Lukkarus-Kaisa, körttihenkinen kulkija, veisaaja. 35 Suurikokoiset virsikirjat, Siionin Virret. 36 Vanha Malmberg humaltuneena Istan talossa, eräs tapaus. 37 Vanhan Malmbergin rouvan piiloon meno miehensä juopotellessa, kertojan isoäiti rouvan ystävänä. 38 Helena, Malmbergin jalkavaimo, ja hänen poikansa Ville. 39 Turjalaiset Malmivaaran tukena; Niilo Kustaa Malmberg saarnamiehenä.
DOI: 10.58167/8qokon
title: AK4114 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Paukku, Matti,s. 22.9.1902, asuu Rantasalmella, maalari, huuliharppu 01 Sananlaskuja: - Markan renki, kahden vahinko. 02 - Vesi kielessä, myrkky mielessä. 03 - Miehelähän neitin mieli, naisen mieli naimisiin, lapsen mieli leikkimähän. 04 - Ei haukku haavaa, jos ei paha koira pure. 05 - Ei ole hätää häkissä, kun on lihaa ja leipää säkissä. 06 - Ei ole puheella pontta, jos ei ole haastajalla mieltä. 07 - Eipä tiedä tuulen päällä, mitä tapahtuu selällä. 08 - Oma sika ensimmäisenä riihen edessä jyviä tonkii. 09 - Hyviä kaikki tytöt on, sinisilmät sulosuut, mutta mikäs mielet muuttaa, mistäs ne pahat akat tulevat? 10 - Ihminen nuorena kuin rukkanen, vanhana kuin vasikannahkarukkanen. 11 - Iloksi kirppu tukassa, suruksi täi sukassa. 12 - Jok on aina korea, ei ole koskaan kaunis. 13 - Hiljaksensa heikko käypi, sauvaan voimaton pitävi. 14 - Ennen konnalle kolmasti suuta antaa, ennen kuin rupiaa leskieukkoa lepyttämään. 15 - Hevosen pitää juosta viheltämättä ja akan pitää juosta ilman käskemättä. 16 - Hiljaa lapset tuvassa, toinen toistensa tukassa. 17 - Hyvä on kirnuun sittuu, jos on kirnussa kiipitäjä. 18 - Hullu ei hyviä tunne, sika ei suolasta suvatse. 19 - Humalas on huojis olla, silloin ei ole köyhä eikä kipeä, silloin on viisas ja väkevä, vaikka lykkäämätä lankeaa. 20 - Hyvä on hyppiä kuin on huttua. 21 - Mukastansa mullikin puskee. 22 - Moni on mykä näköjään, mutta on suka tapojaan. 23 - Mitäs se haittaa, jos kerran koittaa. 24 - Mitä ei huttu huojentele eikä löyly löyhentele, niin se on teko toisen miehen. 25 - Myöhäistä sadetta, kun heinät on ladossa. 26 - Toisen kerran tullessa on kotona kynnys korkeampi. 27 - Suutarin akalla ja sepän hevosella on huonommat kengät. 28 - Syysrusko kesän jatko, kevätrusko talven jatko. 29 - Toivoo piika pappia, vaikka ei lukkariikaan saa. 30 - Ylpeys pakkaa ruumiiseen kuin pakkanen raajakenkään. 31 - Ei mieltä mitalla suotu, pantu päähän puntarilla. 32 - Ei aina keyriä kestä, ei aina tupia pestä. (kekri, köyri, köyry, keyri, keuri) 33 - Siitä pidetään, mistä puhutaan. 34 - Panna kissa makkaran vahdiksi tai poika piian paimeneksi. 35 - Rahalla saa vaikka kirkossa tapella. 36 Arvoituskasku "Miloin Suomessa nähdään ensi kerran täysikuu?". 37 Arvoituskasku: "Mitä eroa on kirkkosäädyllä ja aviosäädyllä?". 38 Arvoituskasku: "Kumman häntä on ylempänä, lehmän vai sonnin häntä?". 39 Arvoituskasku: "Milloin on lehmä kaikkein paksuin?". 40 Polkkalaulu "Tässä on sälli jonka suussa on mälli". 41 Laulu "Myötään me maan kottoa kun lähettiin", siirtolaislaulu. 42 Laulaminen soudettaessa. 45 Laulu "Myötään me maan kottoa kun lähettiin". 44 Polkka huuliharpulla. 45 Kulkurin valssi. 46 Maikin polkka soitettuna ja laulettuna "Oli sillä Maikilla naku naku naku". Kesto: 00:28:12
DOI: 10.58167/o766fv
title: AK4124 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Linkosuo, Aarne Oskari,s. 28.1.1894 Tampereella, kondiittorimestari 01 Voitaikinaleivokset: murusleivokset. 02 Leivosmallien hankinta Helsingistä ja Pietarista. 03 Tryffelileivosta ei tunnettu. 04 Engströmin suosituimmat leivokset: aleksanteri, omenatorttu, vindböten eli tuulihattu. 05 Tuulihattujen valmistus. 06 Aleksanterileivos. 07 Voikreemin valmistus, voin pesu. 08 Sokerikakkuleivokset. 09 Kapseli, leivospohjavuoka. 10 Oppilaan ensimmäiset koristelutyöt. 11 Krokaaneja harvoin, vain Engströmiltä. 12 Krokaanien muoto ja rakenne. 13 Krokaaneja vain häihin, kokoaminen vasta hääpaikalla, jos häät olivat maaseutukartanoissa; vosikalla ajo matkalla Kangasalle krokaania kokoamaan. 14 Bruleekakku. 15 Voikreemikakku, hedelmäkakku ja kermakakku. 16 Jälkiruoat: snöberg eli lumivuori. 17 Tsinuskimakeiset. 18 Jäätelön teko. 19 Jäävuori, jälkiruoka; kehrätyn sokerin teko. 20 Jälkiruokien kuljetus asiakkaille. 21 Kakkujen kostutus: sokerivesi, esanssit, sitruunoista, appelsiineista tai mansikoista tehty prepassi. 22 Alkoholin käyttö kakkuihin ja leivoksiin. 23 Engströmin alkoholi- ja hedelmävarasto. 24 Konjakin haku mestarille varastosta, eräs tapaus. 25 Engströmillä käytetyt mausteet: kardemumma, kaneli, pippuri. 26 Inkiväärikaramellit ja mallaskaramellit. 27 Karamellien teko Sundellin aikana. 28 Piparkakkuja ei tehty. 29 Lohipiirakka. 30 Kuminaa ei käytetty, ei myöskään hunajaa eikä fariinisokeria. 31 Voilaadut, voin tuonti Rasin myymälästä kauppahallista. 32 Kookosrasvaa simaleipien paistoon, vain vappuna. 33 Runebergin tortut. 34 Joulutortut. 35 Kertojan oppiaikana tavallinen kansa ei käyttänyt konditoriatuotteita. 36 Engströmillä ei mitään nimikkotuotetta. 37 Leivontatarvikkeiden hankinta Björkqvistin sekatavaraliikkeestä, voi kauppahallista, mausteet Tampereen Rohdoksesta. Kesto: 00:33:36