cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/kie2at
title: AK5288 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Lantapohjaiset navetat, Jussilan talossa 1920-luvun lopulle asti. 02 Navetan yhteydessä aitaus, ”tarha”. 03 Leppien ja katajien hakkaaminen hakokirveellä. 04 Hakopuut tappeluvälineinä. 05 Lepänoksien ja hakojen käyttö kuivikkeina; hakokuormien haku metsästä ja runkojen käyttö. 06 Kertojan kotona sementtipohjainen navetta v. 1905, ei hakoja kuivikkeina, lepänoksia maapohjaisissa karsinoissa. 07 Lehmät lantapohjaisessa navetassa, suuri kaukalo ruokintaa varten. 08 Ruumenten ja pahnojen käyttö karjan ruokintaan, pahnojen silppuaminen petkeleellä, survinlattia. 09 Ruumenten ja pahnojen pehmittäminen vedellä ennen lehmille antamista. 10 Vanhan navetan seinät lehmien kivennäisten puutteessa kalvamat; tervapadan teko lehmille tervasta, suolasta ja tuhkasta. 11 Pellavansiemenpuuroa ja jauhoja poikineille lehmille keväällä. 12 Lehmien poikimisajat. 13 Sonnit: ”kakskarjanen” sonni ja pikkusonni. 14 Lannan kertyminen navettaan ja määlyjen siirtäminen ylemmäksi talven mittaan. 15 Lehmien ruokkiminen navetoissa ennen kaukaloiden käyttöönottoa. 16 Hakojen ja lepänoksien käyttö kuivikkeina, irtolannan kasaaminen keskelle navettaa. 17 Lannanajo kevään suojasäillä, lehmien päästäminen ulos jaloittelemaan. 18 Hakojen ja lepän- ja pajunoksien käyttö ulkona tarhassa, lannan ajo sieltä seuraavana vuonna kesantomaille. 19 Rukiin kylvöajat, Laurin päivä Mustialassa. 20 Lehmien nimiä, yleensä värin mukaan: Herttike, Ruskas, Nupo, Koivas, Kirjo, Hallu, Hallas.
DOI: 10.58167/ky2ra2
title: AK4341 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mustonen, Bertta Maria,16.6.1894 Tuusniemellä 01 Sanonta "Jos on Urpo turkki päällä, niin on kesä paita päällä". 02 Eläinten ruokintaan liittyvä sanonta "Urpokin vielä uikuttaa". 03 Eläinten rehun riittäminen. 04 Karjan laiduntaminen sänkipelloilla. 05 Kanervat karjan hätärehuna keväisin, ei jäkälää. 06 Jäkälien käyttö ikkunanvälissä koristeena. 07 Pettuleipää käytetty vielä ensimmäisen maailmansodan aikana. 08 Lehmät lypsivät vähän. 09 Havujen käyttö kuivikkeeksi. 10 Karjakuja ja karjasuojat. 11 Havujen käyttö kuivikkeena, lantapatterin teko. 12 Lasten narraaminen teurastusaikaan: lähettäminen häntäveistä lainaamaan. 13 Makkaratikut. 14 Sanonta "Paavali puoli talvea, kynttilä kevättä". 15 Sanonta "Heikki talven helpottaa". 16 Kallen päivä; Kalle ei tavallinen nimi Savossa. 17 Suosittuja miehennimiä: Aukusti, Pekka, Matti. 18 Matin päivä 25. 2. , viikkojen laskeminen merkkipäivistä. 19 Sanonta "Matit ne miehiä on, Jussia on metsätkin täynnä". 20 Kynttilän päivä, hernekeitto, sanonta "Siankynttä kynttelinä, lapaluuta laskiaissa". 21 Talven selän taittuminen. 22 Isosta ja pienestä tammesta ei puhuttu. 23 Joulunajan päättyminen, sanonta "Joulun viimeissä pyhänä tupa liioin jo lämpiää". 24 Hiiva-Knuutti, kiertäminen viimeisiä joulukaljoja juomassa ja kaljasankkoja keräämässä. 25 Tapaninpäivä, tapaninkyydin ajaminen, myöhemmin nuorisoseuran rekiretket. 26 Nuorten istumaleikit, leikki "Kitken kivee, sotken savee". 27 Panttileikit, pantin lunastamiset. 28 Tapaninpäivä. 29 Lehmien ja hevosten ruokkiminen hyvin jouluna ennen joulukirkkoon menoa; toivotukset "Nyt on joulu lehmoseni". 30 Kissaviikot joulun jälkeen. 31 Riitta yleinen naisennimi. 32 Sipri-niminen ojankaivaja 33 Karkauspäivä, naisten kosintapäivä. 34 Laskiainen; laskiaissaunassa ei saanut puhua. 35 Mäenlasku laskiaisena, huuto "Pitkiä pellavia". 36 "Vaahtokuu" tuntematon käsite. 37 Paastonaika. 38 Ennen rippikirkkoon menoa ei saanut syödä. 39 Kevätpäiväntasaus. 40 Almanakan lukeminen, sään ennustaminen sen merkeistä. 41 Ei puukalentereita. 42 Almanakan paikka pirtin peräseinällä.
DOI: 10.58167/rgimcx
title: AK4630 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Toroi, Impi o.s. Reini,s. 18.12.1904 Jurvassa 01 Lusikantekijät Tainuskylässä ja Koivuportaassa. 02 Kirkonkylässä huonekalujen tekijöitä. 03 Keinutuolien tekijät, Valkaman veljekset Matti ja Eemeli Hahto huonekalupuuseppiä. 04 Jaakko Hahdon veljet puuseppinä. 05 Viikin Anselmi ja Aleksi Mänty, puutaulujen veistäjiä. 06 Kertojan veljet koristeveistäjinä. 07 Oskari Parkkamäki, puuseppä. 08 Eeli Parkkamäki, koristeveistäjä, kaatui talvisodassa. 09 Huonekalumaalarit: Sameli Viitala, Hermanni Viitala, Nori. 10 Heikki Hahdon käyttämä puutavara. 11 Pärekorien teko; Hydeenin paappa korintekijä. 12 Pirtin puolesta järjestetyt korintekokurssit; Rinnin veljekset. 13 Ei piipuntekijöitä. 14 Rukkimestarit Teuvalla. 15 Viljami Alanen, puuseppä, Heikki Hahto kävi sorvaamassa hänen luonaan. 16 Huonekalujen sorvatut osat. 17 Tarvepuiden kuivaaminen. 18 Ei naisia nikkareina, voi olla lusikantekijöinä. 19 Huonekalujen myynti markkinoilla. 20 Markkinatuliaiset lapsille. 21 Heikki Hahdon kuolema. 22 Laulu "Kentan kylä on kuin kaupunki" saneltuna, siinä mainitut pelimannit Vallin pappa ja Kemppainen. 23 Vanhoja esineitä kertojan seinällä. 24 Kertojan isä tehnyt puukonpäitä. 25 "Pallolavittat" ja hantuukihyllyt. 26 Leikkikalut: hevoset ja muut puueläimet. 27 Perämäen Jaakko, huonekalujen kiertomyyjä. 28 Kivistö huonekalujen kiertomyyjänä. 29 Kertojan huonekalut.
DOI: 10.58167/wbytx1
title: AK4607 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mattila, Lauri,mandoliini, viulu 01 Kenraali Veekersakin marssi, mandoliinilla. 02 Pällin Jussin sottiisi, viululla. 03 Salkolan Juhon sottiisi "Sehän oli rapia ku Salkolan polkka", laulu säestettynä mandoliinilla. 04 Edellinen uudelleen. 05 Fransiisia mandoliinilla. 06 Fransiisia viululla. 07 Morjesta Manta, valssi, mandoliinilla ja viheltäen. 08 Valssi, viheltäen ja mandoliinilla. 09 Polkka, viheltäen ja mandoliinilla. 10 Kertojan soittaminen nykyään. 11 Kertojan säveltäminen. 12 Syntymäpäivälaulu " Sun syntymäpäiväs on valjennut", omat sanat ja sävellys, mandoliinilla säestettynä. Rask, Hugo,s. 27.1.1903, lasinpuhaltaja, ylimestari, viulu 13 Henkilötietoja. 14 Kertojan viulunsoitto. 15 Toivo Alastalon laulu rikkureista "Ja rikkuri on kuin ihminen", katkelma. 16 Kertojan viulunsoitto orkesterissa. 17 Lasinpuhaltajien orkesteri, perustettu 1910. 18 Kertoja Kotkan kaupunginorkesterissa ja tehtaan jousiorkesterissa sotien jälkeen. 19 Virolainen orkesterinjohtaja. 20 Insinööri Håkan Söderström orkesterin johtajana, sitten Reino Lammentausta. 21 Vaihtuvuus tehtaan orkesterissa. 22 Lasinpuhallus Iittalaan v. 1950, kertoja Hämeenlinnan kaupunginorkesterissa. 23 Iittalan kamariorkesteri. 24 Saunapolun jenkka, säv. Orvokki Ramsi. 25 Kertoja soittaa yleensä nuoteista. 26 Yesterday, Beatles-yhtyeen sävelmä.
DOI: 10.58167/nf4uc3
title: AK4873 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hamina, Maria Elina (Elli),Fredrikintytär s. 1888 Euran Turajärvellä. 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertoja Suojärvellä sahaajien ruoanlaittajana. 03 Kertojan nuoruus Kiukaisten Kahalankulmalla, kertojan isä. 04 Kertojan nuoruuden vaiheita. 05 Frans Järvinen, runontekijä, viulupelimanni Kustaa Järvisen isä. 06 Kustaa Järvisen soittotoveri Sifferi Kivisilta Eurajoelta. 07 Pihlavan pojat, soittajia. 08 Nuorten huvit: piirileikki. 09 Pihlavan pojat, soittajia. 10 Kertoja asunut Turajärvellä, ei tunne Euran kirkonkylää. 11 Kertoja osannut tanssia purpurin. 12 Kustaa Jokisen vanhempi veli purpurin soittaja. 13 Purpuri häissä. 14 Kertoja ei muista purpurin aloitusta. 15 Ei muita pitkiä tansseja, Heikkilä-niminen tanssi tuntematon, ei franseesia. 16 Tanssilava Suojärvellä, piirileikkipaikka Kahalankulmalla. 17 Ei hää- eikä hautajaiskaramelleja; kahville vienti purpurin jälkeen. 18 Viulupelimanni Kustaa Järvinen. 19 Kelakeinu Vainio-Mikkolan metsän syrjässä. 20 Ajanvietto keinulla, laulaminen. 21 Tanssiminen Järvisen pirtissä, riihitansseja Kahalankulmalla, ei Turajärvellä. 22 Ei helluntaitulia, harvoin juhannuskokkoja. 23 Pääsiäinen. 24 Kylään pääsy pyhisin, kotikuri. 25 Pitkänäperjantaina ei kylään. 26 Isän veisuu lauantaiehtoisin. 27 Pääsiäinen, auringon leikkiminen pääsiäisaamuna. 28 Rekiajelulle laskiaisena. 29 Mämmiä pääsiäisenä. 30 Tinan valamista uutena vuotena vasta kertojan ollessa aikuinen. 31 Kertojan isä säiden ennustajana. 32 Ruisleipä ja kakko, pullaa ei leivottu. 33 Kalaleipä, joskus kalaleipään myös lihaa. 34 Reikäleivät. 35 Veren käyttö: kertojan veljen säästyminen nälkäkuolemalta v. 1918 juomalla teurastettujen eläinten verta.
DOI: 10.58167/wwinqn
title: AK4306 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lehtola, Emil, ent. Finni,s. 4.6.1888, k. 9.8.1973, maanviljelijä, asemamies 01 Piirileikkilaulu "Kesäilta se ihana, lemmenkukka se vihanta". 02 Piirileikkilaulu "Kävelin kesäillalla, katselin kukkia". 03 Piirileikkilaulu "Iloitaan me nuori kansa". 04 Piirileikkilaulu "Sortuuhan nuo kivimuurit". 05 Piirileikkilaulu "Missä se viipyy se Salmen tyttö". 06 Piirileikkilaulu "Myrtti se kamarin kaunistaa". 07 Piirileikkilaulu "Järven rannalla punanen kukka". 08 Piirileikkilaulu "Taas on pojat yksin". 09 Piirileikkilaulu "Näinhän se lauleli satakieli". 10 Piirileikkilaulu "Nuor ystävän, tul tanssimaan". 11 Piirileikkilaulu "Jos meidän kaivosta vesi loppuu". 12 Piirileikkilaulu "Tuollahan noi nätit tytöt katselevat meitä". 13 Piirileikkilaulu "Pojat ne käyvät piiris". 14 Piirileikkilaulu "Iloitaan me nuoriso". 15 Piirileikkilaulu "Tytöt suruissansa kadonneesta ystävästä". kopio. Kesto: 00:16:24
DOI: 10.58167/xwgoi2
title: AK5008 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Salonen, Frans Erland,s. 30.3.1902 Urjalassa, 2-rivinen Suomi-harmonikka 01 Michelin-renkaat ja Volvo-auto parhaita; ”Goutierien renkaat ja Mercedes Benzi, siinä kuljettajakin perseelleen lensi”. 02 Kertojalla pakettiauto, vanhat renkaat vaihtokaupassa uusia hankittaessa. 03 Volvo ja Mercedes Benz, edellä mainittu sanonta. 16 Valssi Metsäkukkia. 17 Polkka. 19 Maidon ajo hiilipönttöautolla Tammelan meijeriin, 8-9 hampaan irtoaminen veivin iskusta. 20 Maidon haku Pakkasen kartanosta Hämeenkyröstä, hiilisäkissä apteekkarille lähetettyjä jauhoja, poliisin pysäytys. 21Tapaus, jolloin kertoja löi asemalla saksalaista, joka otti hänen kaljapullonsa, ja toinen poliisi, "Hullu-Raukola" pidätti kertojan, toinen, Torkko Pispalasta vapautti. 22 Veivin isku, joka vei hampaat; kertojan pitkän matkan ajot. Viitanen, Anton Olavi,s. 3.5.1906 Luopioisissa, 5-rivinen harmonikka 04 Renkaiden kehitys, käyttöajan kolminkertaistuminen, pinnoituksen hinta. 05 Pinnan irtoaminen pinnoitetuista renkaista niiden kuumentuessa pitkässä ajossa Keski-Euroopassa, sittemmin aina uudet renkaat näille matkoille. 06 Vehmaisten linja 10 km, yli 20 pysäkkiä; jarrurumpujen kuumeneminen kesäisin, kun oli paljon matkustajia. 07 Scanian raskas alusta monella liikennöitsijällä, kuumeneminen aiheutti myös renkaiden räjähtämisiä. 13 Sisärenkaista nokialaiset heikoimpia, Michelinin synteettinen rengas pitävä. 14 Sisäkumittomat renkaat, ulkorenkaan paikkaaminen. 15 Sisäkumittomien renkaiden tulo 1960-luvulla. 18 Valssi Metsäkukkia. 23 Kertoja sodassa, "natsoja tungettiin, mutta kertoja onnistui torjumaan". 24 Häkäpönttötekniikkaan perehtyminen sota-aikana, hiili- ja puukaasuttimet. 25 Liian tuore puu ja pilkkeisiin jäänyt tuohi haittasivat palamista kaasuttimissa. 26 Muonan hakuun lähdössä olleista 80 autosta vain yksi saatiin käyntiin, syynä tuoreet leppäpilkkeet, eräs tapaus. 27 Kuivalla koivupilkkeellä autot kävivät hyvin, autojen käyntiin saaminen, jos oli kosteutta. 28 Kaasuttimien valmistus ja korjaaminen kotona, kaasupullojen hankkiminen Haarlalta, muiden tarvikkeiden hankinta. 29 Kaasuhitsauksen opettelu. Kaitala, Viljo Ensio,s. 23.4.1912 Jämijärvellä 08 Henkilöautojen renkaat sodan jälkeen huonoja, niiden kuluminen. 09 Vyörenkaiden tulo, samankaltaisia v. 1926. 10 Sodan jälkeen kortilla saadut renkaat, renkaiden mittojen laskeminen ja niiden kestävyys. 11 Nykyajan henkilöautojen jousituksen herkkyys ja sen aiheuttamat vaatimukset renkaille. 12 Nykyiset sisärenkaat eivät pidä ilmaa, ohuita ja pieniä, ennen vahvempia; sisärenkaattomat renkaat hyviä. 30 Hiilikaasuttimissa alkuun kangaspussi joka tukkeutui, sen korvaaminen paperitrasselilla; trasselin palo, eräs tapaus. 31 Tamperelainen AK-häkäkaasutin.
DOI: 10.58167/dvstsi
title: AK5123 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Jäppinen, Ada o.s. Blom,Antintytär s. 28.1.1895 Lapinlahden Leppälahdessa 01 Vanhustentalo Pappilanpellolla. 02 Kertojan ja hänen vanhempiensa henkilötietoja. 03 Kertoja kasvattina setänsä Vihtori Blomin perheessä, hyvät välit sedän kanssa. 04 Lukkari Iisakki Hirvonen, eläinten parantaja, hammassäryn parantaja. 05 Lukkari Hirvonen palkkojaan perimässä nuotalla Kuhasalmessa, kertojan miehen muistama tapaus. 06 Lukkari Hirvosen talo kirkossakävijöiden kortteeripaikkana. 07 Iisakki Hirvonen parantajana; kertoja ei tiedä loitsujen käyttäjiä. 08 Vihtori Blom antanut kertomusten aiheita Kauppis-Heikille. 09 Karjamajat. 10 Pääsiäinen. 11 Kertoja leskeksi jäätyään jonkin aikaa taas kasvatuskodissaan. 12 Rukit; siirtolaiset käyttäneet värttinää. 13 Ammattikehrääjät. 14 Sarka, sen tamppauttaminen; kertoja ei muista ammattikankureita. 15 Nauhan kutominen pirralla: sukkanauha ja turkinvyö. 16 Ei raanuja eikä ryijyjä; rekivaatteet. 17 Raaska eli Tuovinen, viulupelimanni Siilinjärveltä, näytteli pitkää partaansa 5 pennistä.. 18 Kertoja ei muista lapinlahtelaisia pelimanneja. 19 Häät, morsiamen tanssittaminen rahasta. 20 Ei morsiuskruunua. 21 Häätarjoilu. 22 Vanhoja tansseja: hienohelma, franseesi, saranvanutus, ei purpuria. 23 Tanssilaulu "Vedä verkaa, kudo sarkaa", maininta. 24 Tanssisoittimena viulu, myöhemmin hanuri, soittajana tavallisimmin Raaska. 25 Ei kanteletta. 26 Blomin suvun soittajat; kertoja ei tunne Miina Halosta. 27 Ratulit, outo käsite kertojalle. 28 Häätarjoilu, palvelusväen häissä vain kahvitarjoilu. Kesto: 00:27:16
DOI: 10.58167/asnst4
title: AK5136 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hyvärinen, Antti Ilmari,Antinpoika s. 5.9.1892 Kaavilla, apteekkari 01 Kertojan henkilötietoja, vanhemmat. 02 Apteekkioppilaaksi lyseon kuudennelta luokalta. 03 Farmaseuttitutkinto v. 1914; farmaseuttisella laitoksella kaikki opetus ruotsinkielistä, ensimmäinen suomeksi luennoinut Danholm. 04 Kaavin virkamiehillä ruotsinkieliset nimet, nimismies R.O. von Becker. 05 Nimismies von Beckerin vanhoillisuus: hänen poikansa koulunkäynnin keskeyttäminen koulun yhdyttyä suurlakkoon v. 1905. 06 Kaavin virkamiehistön sukunimiä, ruotsinkielisyys. 07 Opiskelu farmaseuttisella laitoksella, suomenkielinen lisäopetus. 08 Farmaseuttisesta laitoksesta myöhemmin yliopiston tiedekunta, alan yliopisto-opetus nykyään. 09 Käytännön harjoittelu apteekeissa ja proviisorintutkinto. 10 Dosentti Walter Laurén. 11 Tohtori Laurén huonolla tuulella botaniikan tentissä, eräs tapaus. 12 Dosentti Modén ja professori Jim Östling. 13 Tentit suomen kielellä. 14 Juhlallinen todistusten jako lääkintöhallituksessa, frakki juhla-asuna. 15 V. 1914 vaikea saada farmaseutin paikkaa lääkkeiden tuonnin keskeydyttyä maailmansodan vuoksi, kertoja lopulta Kannukseen farmaseutiksi. 16 Suomalaisen lääketeollisuuden alku: apteekkari Albin Koponen Juuassa valmisti matolääkkeitä. 17 Venäjältä ei tuotu lääkkeitä; kauppiaiden yhteydet Pietariin. 18 Lääkkeiden tuonti Saksasta. 19 Tavallisimmat apteekkilääkkeet, niiden valmistus apteekissa. 20 Salvojen valmistus, pohjana vaseliini ja lanoliini; erilaiset salvat. 21 Reumavoiteen koostumus. 22 Reseptilääkkeet. 23 Lääkkeiden valmistus kansanparantajien reseptien mukaan. 24 Potilaiden tulo vaivoineen suoraan apteekkiin; apteekkari Finberg taitava lääkkeiden sekoittaja. 25 Kansanparantajat; kansanparantajien ja lääkärien väliset suhteet. 26 Lastat ja siteet. 27 Haara-apteekin perustaminen Petäjävedelle v. 1921, sen muuttaminen itsenäiseksi v. 1927, kertojan ensimmäinen apteekki. 28 V. 1934 Kerimäen apteekkariksi, v. 1945 Lapinlahdelle Kesto: 00:30:56
DOI: 10.58167/8gey2s
title: AK4708 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tienhaara, Joeli,s. 1.12.1888 01 Laulu "Kaisu ja Maija ne kahvia joivat", säestys käsillä. 02 Kasku vanhasta miehestä ja nuoresta vaimosta. 03 Pajuhuilun tekeminen. 04 Pajuhuilulla soittaminen. 05 Tuohisoittimet. 06 Kertojan ensimmäinen hanuri, Weltmeister. 07 Alajärveläinen polska "Älä aja enää, pirätä jo tähän", raharingin aloituspolska. 08 Edellinen uudestaan, käsillä säestettynä. 09 Soinilainen rinkitanssi rallatettuna ja käsillä säestettynä. 10 Alajärveläisen ja soinilaisen erot. 11 Uusien laulujen kulkeutuminen Alajärvelle. 12 Yksi säkeistö ruokotonta Tampereen polkkaa "Kullilla tehtiin kuninkaita". 13 Sikkilän Erkki, 2-rivisen hanurin soittaja. 14 Kertojan 1-rivinen hanuri. 15 Kertojan kuulemaa Matti Haudanmaasta. 16 Suuret nälkävuodet. 17 Kertoja tukkilautalla Lappajärvellä. 18 Tukkilautalla laulettu laulu "Nättiä tyttöä hoitelin minä talven pakkasilla juu". 19 Toinen tukkilaislaulu "Oottekos kuullu mainittavan Korholan komiasta talosta". 20 Kertoja Amerikassa "rautamultatouhussa", kaivostyötä. 21 Vapaapäivän vietto Amerikassa. 22 Saluunasta ostetut viinakset ym.. 23 Tanssihaali, juhlinta- ja tanssipaikka Amerikassa. 24 Viimeiset kaskipaikat Alajärvellä. 25 Rukiinkylvö kaskimaahan; työvälineet. 26 Hevosenkasvattajia Alajärvellä. 27 Ensimmäinen ori Alajärvellä. 28 Terä-niminen yhtiöori ja Kalle-niminen ori. 29 Parhaita jälkeläisiä siittänyt ori.
DOI: 10.58167/aopiml
title: AK4242 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lammi, Inkeri,Hermannintytär, s. 24.12.1922 Jurvassa 07 Kertojan henkilötietoja. 08 Suvun historiaa. 09 Kertojan isä kiertokoulunopettajana. 10 Kertojan vanhemmat veisaajina. 11 Lähtövirren veisaaminen hautajaisissa. 12 Kuolema ja hautajaiset. 13 Kertojan isä puhujana hautajaisissa. 14 Ruumisarkuntekijät Uuno Tuomela ja Matti Korpi. 15 Mustat ja valkoiset arkut. 16 Isän uskonnollisuus: kotihartaudet ja kirkossa käyminen. 17 Postilla ja hartauskirjat. 18 Virsikirjan käyttö. 19 Äidin suvussa taipumusta herännäisyyteen. 20 Herännäisyys rovasti Oravalan aikana. 21 Körttipuvun käyttö. Lammi, Armas,Hermanninpoika, s. 31.3.1916 01 Ei rasioiden eikä haapatöiden tekoa. 02 Koveloiden teko ja puukkojen hankinta. 03 Tuoreen puun käyttö ja kuivaaminen lusikan- ja kauhanteossa. 04 Hiontavälineet: hiekoitettu nahkanauha ja smirgelikangas. 05 Lusikoiden viimeistely. 06 Kertojan tekemä lusikkamäärä, tilausten kirjaaminen. 22 Lusikkalakan valmistusohje. 23 Lusikan lakeeraus. 24 Ohjeiden kirjoittaminen muistiin isältä. 25 Lusikkalakan ainekset. 26 Vuolupuukon pää mäntypuuta. 27 Kertojan isoisän henkilötietoja, lakannut piippuja. 28 Sukuselvitystä: Joosef Svärd, Jaakko Joosefinpoika Kanala, Matti Jaakonpoika Kanala, Matti Matinpoika Kivilammi.
DOI: 10.58167/hokasu
title: AK5037 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rantanen, Väinö,s. 21.10.1913 Punkalaitumella 01 Henkilötietoja. 02 Kertoja soittanut mandoliinia, ensimmäinen hanuri 4-5-vuotiaana. 03 Suutari Peltomäki Karkussa, kotoisin Kauhajoelta, 2-rivisen hanurin soittaja. 04 Ensimmäisen auton tulo Punkalaitumelle, siitä laulu ”Laitumen raittilla hyryhyry hyrrää”. 05 Kuulasen Kalle, ikiliikkujantekijä Punkalaitumen Kanniston kylässä. 06 Punkalaitumen kylät. 07 Kuulasen Kalle romujen keräilijä. 08 Kuulasen Kallen tapa tarkistaa tuoli istuutuessaan, syynä hänelle tehty kepponen. 09 Kuulasen Kallen unessa näkemä ikiliikkuja, kertojan isä teki hänelle osia siihen. 10 Pilkkalaulu ”Rantasen Osku ja Kuulan Kalle”. 11 Varvari Gröndal, joka osasi hitsaamisen taidon. 12 Kertojan käynti tarapaappaa sorvauttamassa varvari Gröndalin luona. 13 Gröndalin sorvaamon rikkinäiset rappuset, hänen kommenttinsa niistä valittaneelle emännälle. 14 Tarapaappa, leikkikalu. 15 Uuden kansakoulunopettajan käynti varvari Gröndalin luona. 16 Lasten leikkikaluja sahaäijä ja jousipyssyt; oravien ampuminen jousipyssyllä. 17 Kertojan haavan saaminen leikkisuksea veistäessään, suksen maalaaminen verellä. 18 Räjäyttely rautanaulojen ja tulitikunmassan avulla, poikien leikkejä. 19 Veden kiehuttaminen peltipurkeissa avotulella, että purkki halkeaisi; metsäpalon vaaran aiheuttaminen. 20 Sukset ja luistimet omatekoisia, isä ei tehnyt suksia. 21 Isällä kynänpätkä, ei antanut lapsille, vaan heitti takkaan. 22 Isän pannukakkujen syöminen, muistelma. 23 Isän tekemä piironki naapuritalon salissa. 24 Puutavaran kuivaaminen verstaan parvella toista vuotta. 25 Huonekalujen puleeraaminen, pulituurin ja liinaöljyn käyttö. 26 Valmiiksi puleeratun työn testaaminen: kirppu ei päässyt eteenpäin liukkaalla pinnalla. 27 Kitin valmistus ja lasin kittaus. 28 Keijo ja Kalle Aronen, viulunsoittajia Punkalaitumella. 29 Kuulasen Kalle rallatti Keijo Aroselle kappaleita. 30 Kertoja soittanut huuliharppua, keuhkojensa takia ei soita enää.
DOI: 10.58167/qbqlht
title: AK4172 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Stråklekare 01 Ähtävän sottiisi. 02 Polkka. 03 Pönkä-Matin siliavalssi. 04 Polska. (masurkka?) 05 Äidin sottiisi. 06 Lehmäpolska. 07 Ähtävän-Kaarlepyyn seudun morsiusmarssi. Kopio. Kesto: 00:13:08
DOI: 10.58167/a7z4it
title: AK4807 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-Kulju, Reino,s. 25.4.1898 Kuortaneella, kouluneuvos, asuu Seinäjoella 01 Länkipohjan taistelu, kertojan Wilkamalta saamansa tehtävän täyttäminen. 02 Ilmari Laurilan kaatuminen. 03 Rohkaisevat taisteluhuudot. 04 Länkipohjan taistelun päättyminen. 05 Ilmari ja Matti Laurila. 06 Oripohjan taistelu 18.3.1918, kertojan haavoittuminen. 07 Matti Laurilan tulo pataljoonankomentajaksi. 08 Marssi Kangasalan kautta Lempäälään ja ns. Lempäälän kujanjuoksu. 09 Jääkärien ja Venäjällä palvelleitten erilainen sotataktiikka. 10 Valkoisten joukkojen vastaanotto Lempäälässä. 11 Eteneminen kohti Tamperetta. 12 Punaisten junan yritys lähteä Tampereelta etelään. 13 Aseiden ja muun omaisuuden ottaminen kaatuneilta. 14 Seurojen pito Wilkaman joukoille. 15 Lähtö Järvensivulta hyökkäykseen, punaiset Kalevankankaalla; kertojan kaatuneet toverit. 16 Tampereen valtauksen alkaminen 3.4.1918, kuusenoksat lakkeihin hyökkäykseen lähdettäessä. 17 Hyökkäys Ratinanniemelle, tykistökeskitys. 18 Pääsy Emmauksen pihaan, lotta Selma Huhtalan tulo hevosella ajaen ruokaa tuomaan. 19 Neulapadon ylitys. 20 Venäläisten upseerien ampuminen, kertojan näkemä tapaus. 21 Työväentalon haltuunotto, eräästä huoneesta löytynyt alkoholivarasto ja sen käyttö valloituksen juhlimiseen. 22 Tampereen valloitusparaati.