cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/rxruhp
title: AK4428 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Autto, Eelis Apiel,Oskarinpoika, s. 1.10.1910, poroisäntä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan elinkeinot: poronhoito, myös maanviljelys ja karjanhoito. 03 Kertojan isä Oskari Autto, poroisäntä ja maanviljelijä. 04 Porojen häviäminen v. 1918, viimeiset poroerottelut ennen v. 1918. 05 Paliskunnan toiminnan lakkaaminen v. 1928 sodan takia, Kittilään muuttaneella Maakka-Niilolla poroja sodankin aikana. 06 Kertojan isän uudelleen aloittama paliskuntatoiminta, valtiolta saatu laina porojen hankintaan. 07 Paliskunnan perustaminen. 08 Paliskunnan jäsenmäärä v. 1925. 09 Alue useita vuosia ilman virallista poronhoitoa v:n 1918 jälkeen. 10 Kertojan isän estämä paliskunnan jakamisaie. 11 Poroerottelupaikat. 12 Porotokkien laidunkierto. 13 Erotteluaitojen käyttö lukuaitoina. 14 Porotokan kierto, sama laidunkehä joka vuosi. 15 Kittilän Kyrön paliskunta, kertojan paliskunta. 16 Kyrön porojen laidunkierto ei sama kuin ennen, vanhan kierron kulku, ei apurehua talvisin. 17 Tokan koko 3000-4000 poroa, ei voida paimentaa. 18 Porojen ajaminen tuntureille. 19 Porojen vasominen toukokuussa. 20 Porojen kerääntyminen tokaksi vasomisen jälkeen, tokan seuraaminen. 21 Porojen nykyinen kokoontumispaikka. 22 Porojen merkintä juhannuksen jälkeen, aiemmin joskus jo ennen juhannusta. 23 Paliskunnan jäsenten vaihtuminen jäsenmäärä noin 100. 24 Merkitsemättömien porojen merkintä paliskunnan merkillä, paliskunnan omistamat porot. 25 Porojen myynti huutokaupalla kesällä. 26 Porojen merkintä. 27 Porojen merkitsijöiden valinta. 28 "Harrastelijoille" ei palkkaa porojen ajosta. 29 Kyrön paliskunnassa ei saamelaisia. 30 Kertojan suvussa saamelaisia. 31 Kyrön suku, kertojan äidin suku, alkuaan Isostakyröstä, Kyrön veljesten tulo Kittilään. 32 Paikannimet Ylikyrö ja Alakyrö tulleet Kyrön veljesten mukana. 33 Yksi veljeksistä Inariin, paikannimi Inarinkyrö. 34 Inarinkyrön paliskunta. 35 Kertojan poroparlamentissa Rovaniemellä tapaama Inarinkyrön edustaja. 36 Kyrön sukua monissa taloissa. 37 Kertojan äidinisä Juhan Erkki Kyrön veljeksiä. 38 Porojen reitti ennen esteiden rakentamista. 39 Porojen joenylityspaikat, nivat, ja joenylitysajat. 40 Talvitokan kokoaminen. 41 Porojen kulku itään päin ravinnon takia, kesäalueilla jäkälä huonoa. 42 Eri paliskuntien poroilla eri laidunkierrot. 43 Porotokkien pitäminen erillään koirien avulla. 44 Moottorikelkan käyttö kallista.
DOI: 10.58167/g6gfik
title: AK4961 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Viitanen, Lauri,s. 18.9.1900 Luopioisten Holjansillassa, liikennöitsijä 01 Anton Viitasen ajo uudella Fisherillä kuorma-auton perään. 02 Chevrolet, jossa venytetty runko, vaikea saada katsastuksessa hyväksytyksi, kori tehty Kaipiolla. 03 Chevroletin moottori ja vaihteisto Fisheriin verrattuna. 04 Jaakko Palmgren kuljettajana kertojan veljellä, auto normaalirunkoinen Chevrolet. 05 Anton Viitasen ajaminen Vuohenojalta Messukylän kirkolle, Leo Grönfors toisena kuljettajana. 06 Leevi Viitasen ja Yrjö Rantasen Ford linjalla Kauppatori-Viinikka. 07 Akun lataaminen autoliikkeissä; Fordin autokauppa ja -tehdas. 08 Auto-osakeyhtiö Viinikkaan v. 1926, aluksi kilpailua, sitten Viitasen autojen myyminen yhtiölle. 09 Kilpailu kesällä 1926: Viitasen autoissa enemmän matkustajia, kunnes yhtiö alensi taksoja työvuoroilla, yhtiön autoja rasittamaan ylikuormitus. 10 Auto-osakeyhtiön isännöitsijä vanha rautatieläinen. 11 Yhtiön autojen ajo Viitasen autojen edellä. 12 Suurempien renkaiden hankinta yhtiön autoihin kertojan neuvosta, kalliiksi tullut hankinta. 13 Kilpailun lopettaminen syksyllä 1926, Viitasen autojen myynti yhtiölle. 14 Penttilälle loput Viinikka-yhtiöstä. 15 Autojen myynti syyskesällä 1926 Viinikan auto-osakeyhtiölle. 16 Kertojan linjan aloittaminen Uudessakylässä v. 1928, kieltäytyminen pyydettäessä Viinikka-yhtiöön johtajaksi. 17 Viinikka-yhtiössä vikana asiantuntemuksen puute. 18 Osa Viinikan auto-osakeyhtiöstä kaupungille. 19 Kertojan Takahuhdin linjan menetys v. 1957 kaupungille, ei jatkoa liikennelupaan. 20 Liikenneluvan saaminen Siivikkalaan, vanhojen autojen osto Ernesti Niemiseltä. 21 Ernesti Nieminen Antti Suojärven palvelukseen, hänen avullaan oman auton hankinta Hervannan linjalle. 22 Ernesti Niemisen talouden romahtaminen autoveloista. 23 Linja-autoyritysten menestyminen, tärkeätä säästää pahan päivän varalle. 24 Kertojan poika Veikko Viitanen, hänen poikansakin linja-autonkuljettajia; kertojan Sveitsin matka pojanpoikansa kanssa. 25 1930-luvun alun pulakausi, noin 20 yrittäjää joutui lopettamaan. 26 Viljo Niemen linja-autoyrityksen epäonnistuminen. 27 Kertojan tilausajot, tilausten vastaanotto kaikkina vuorokaudenaikoina. 28 Luopioisten ensimmäiset autot kartanoissa. 29 Henkilöautoissa ilmarenkaat. 30 Automerkkejä: Rover, Buick. 31 Ensimmäinen kuorma-auto Luopioisissa Rautajärven kartanossa, linjayhtymä, joka ajoi vuoroja Tampereelle v. 1921, kuljettajina paikallispäällikkö Palmu ja Yrjö Rantanen. 32 Peugeot-merkkinen kuorma-auto. 33 Viitasten ensimmäinen T-Ford tummanvihreä, mustat sufletit. 34 Ikkunoiden laittaminen T-Fordiin syksyllä 1924. Informantin lahjoittamia lehtileikkeitä: Kirjallinen aineisto, kansio 0162
DOI: 10.58167/7wuthv
title: AK4972 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vartimo, Niilo Vihtori, ent. Lindström,s. 14.2.1900 Messukylässä, sukunimi vuoteen 1936 Lindström, autonkuljettaja 01 Kertoja Takosta Finlaysonille v. 1922, rakennustöissä Finlaysonilla. 02 Finlaysonin automies Aarne Laine, kertojan pääsy hänen apumiehekseen. 03 Finlaysonin henkilöautot Merceds ja Adler. 04 Auton hajottaminen korjausta varten. 05 Nelisylinterinen luistimoottori. 06 Kaavaaminen, laakerien teko itse. 07 Luistimoottori. 08 Ajelu remontoidulla autolla keväällä 1923. 09 Paavo Hildenin autokorjaamo ja -koulu, Laine vei kertojan autokoulukurssille. 10 Autokoulunopettaja Kustaa Houkka. 11 Kertoja teknisen puolen opettajana Hildenillä autokouluaikanaan. 12 Insinöörin pitämä ajotutkinto, ammattiajokortin saaminen. 13 Taksiliikennöitsijä Maijala, "Amerikan paanari", hänen autonsa Maxwell, Chevrolet ja Durant; kertoja ja Hieta hänen kuljettajinaan. 14 Taksiasema elokuvateatteri Scalan edessä. 15 Vanhat taksimiehet Lindholm ja Mattila. 16 Maxwell, Chevrolet ja Durant taksiautoina. 17 Kertoja taksiautoilijana v. 1923-24. 18 Kertojan v. 1923 saama siirtokortti poliisilaitokselta ennen oikeaa ajokorttia. 19 Autoliikenne Oy:n perustaminen Tampereelle syksyllä 1924. 20 Kertoja autonkuljettajana Autoliikenne Oy:ssä, sininen, punainen ja keltainen linja. 21 Yhtiön toiminimen muuttaminen Tampereen Auto-osakeyhtiöksi 8.3.1926, Lapin Auto-osakeyhtiön liittäminen siihen; Auto-osakeyhtiön lopettaminen 20.3.1926. 22 Kaupungin sisäinen liikenne pienyrittäjien hallussa; Väinö Paunu v. 1926 alkaen Epilään, Viinikkaan ja Nokialle, Jyväskylän linja v. 1929. 23 Lahden linja ja Helsingin linja ennen Jyväskylän linjaa; Eino Seppälä, Aarne Mattila ja kertoja kuljettajina Jyväskylän linjalla. 24 Autoliikenne Oy:n kuljettajia: Kari Halme, Jaakko Säde, Veikko Hokkanen, Jaska Vuori, Mikkolainen, Frans Kovanen, Jukka Laakso, Mäkinen, Gösta Alfred Höijer, Tuomi, Eemeli Tulonen, Eemeli Vainio. 25 Rahastajapojat Oiva Saloila ja Paasikoski, myöhemmin postihallituksen pääjohtaja ja säästöpankin Kauppakadun konttorin hoitaja. 26 Rahastajina Hilja Luukko ja kertojan vaimo Aune Nieminen. 27 Valokuva vuodelta 1925. 28 Kertoja ja Höijer ajaneet Tammela-Pyynikki-linjaa. 29 Paavo Halme ja Patasen veljekset. 30 Irja Uittinen, rahastaja. 31 Linja-autoliikenteen kannattavuus; huonot katuolot varsinkin talvella. 32 Kertojan jääminen Brockwayn kanssa kiinni Mäkipäänkadulla, lumen luominen auton alta. 33 Tammelantorin liikenneolot, raiteet kadulla keväisin. 34 Autoliikenne Oy:llä ei asiantuntijoita; yhtiön remonttipaja, jonka pääremonttimiehenä Heikki Svenholm. 35 Remonttimiehiä: Valde Lahtinen, Sudin Ville, Aarne Laine. 36 Brockwayn hiljaa käyvä moottori, muistelmia.
DOI: 10.58167/sdkhd3
title: AK4611 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mäkinen, Tapani, Raiskinen, Vesa ja Tiainen, Juhani,TM 5-riv. harmonikka, VR viulu ja JT viulu 07 Hållfastin polska. 08 Matti Hållfast, viulunsoittaja. Leikarit 01 Lundgrenin marssi. 02 Kalle Lundgren, viulupelimanni Nummelta. 03 Tyskäpolkka Suomusjärveltä, pelimanni Veikko Laineen ohjelmistoa. 04 Martin Hellström, Leikarien oppi-isä Espoosta. 05 Hellströmin masurkka. 09 Gusta-sedän sottiisi, Vestiinin pelimannisuvulta. 10 Julius Eklund, Matti Hållfastin oppilas, ajokaluseppä. 11 Morsiusvalssi, Julle Eklundin Emil Hellströmin häissä soittama valssi. 12 Ajokalumestarin polkka. 13 Vilhelm Örlander, espoolainen viulupelimanni. 14 Emman häävalssi. Yhtyeen kokoonpano: Tiainen Juhani, viulu; Raiskinen Vesa, viulu; Koski Timo, mandoliini; Mäkinen Tapani, 2- ja 5-riv.hanuri; Harjunkoski Reino, kontrabasso. Mäkinen, Tapani,2-rivinen hanuri 06 Vassun polkka, Valter Askolinin ohjelmistoa.
DOI: 10.58167/jzpxpb
title: AK4149 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kalliokoski, Viljo Alvar,s. 27.1.1911, asuu Ullavan Alikylässä, sähköurut, kantele 01 Henkilötietoja. 02 Siionin Laulujen ja Virsien uusiminen. 03 Kertojan säveltämisestä. 04 Hengellinen sävelmä, oma sävellys, sähköuruilla. 05 Edellisen sävelmän sanoma, vanhalestadiolaisuus. 06 Hengellinen sävelmä (n:o 162) "Nyt alan minä laulaa", sähköuruilla. 07 Mun kanteleeni, sähköuruilla. 08 Kertojan isä Toivo Kalliokoski tehnyt kanteleita. 09 Asuminen Kaustisen Nikulan nuorisoseurantalolla, isä soitti tansseja kanteleella. 10 Isän soittaminen sormin ja tikulla. 11 Kansansävelmä "Tuomi on virran reunalla", sähköuruilla. 12 Isän kantele, äänien kokeilua. 13 Kansansävelmä "Tääl yksinäni laulelen", kanteleella. 14 Sävelmä "Sua kohti Herrani", kanteleella. 15 Isän kantele. 16 Isoisä soittajana. 17 Mun kanteleeni, kanteleella. Kesto: 00:23:45
DOI: 10.58167/pi09qv
title: AK4731 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lehtonen, Selma,s. 10.9.1907 30 Kapioiden laittaminen ja koostumus. 31 Vällynteon vaikeuksia. 32 Morsiamen tekemät lahjat. 33 Kihlamatkalta tuodut vanhusten lahjat. Lehtonen, Eino,s. 4.7.1900 01 Kouluolot kertojan lapsuudessa. 02 Kiertokoulunpito Vistin talossa Pynttärissä opettaja Koivulan johdolla. 03 Kertojan putoaminen jäihin ja raippojen saaminen kotona. 04 Kiertokoulunopettajan virsienopetusmenetelmä. 05 Kiertokoulun oppiaineet. 06 Kiertokoulun kesto. 07 Kansakoulun sijainti ja koko. 08 Kansakouluopettajia Alajärvellä: Iita Laitila, johtajaopettaja Kotkaniemi. 09 Vanhan kansan suhtautuminen koulunkäyntiin. 10 Tietöiden tekeminen yhteisvoimin. 11 Manttaalimiesten jakamat tienpätkät ja niiden hoito. 12 Vanha soranottopaikka ja sen käyttö. 13 Ravan- ja savenajoa pelloille savireellä. 14 Tervahaudan hautamestari. 15 Saukonperän tervanpoltto. 16 Lankkujen sahaaminen käsin. 17 Vesvoimanen, Ähtävänjoen vesisaha. 18 Puiminen lokomotiivilla. 19 Kuulasytytteiset maamoottorit; magneettosytytteiset maamoottorit. 20 Puiminen käsipelillä ja hevoskierrolla. 21 Erkki Paavolan hevoskierto ja viskuri. 22 Vanhan viskurin käyttäminen puolukoiden puhdistamiseen. 23 Puolukan taloudellinen merkitys alajärveläisille. 24 Pieneläjien rahansaanti. 25 Välly-Jaakko, vällyntekijä. 26 Vällyjen välttämättömyys morsiamen kapioissa. 27 Kapioiden koostumus. 28 Kapioiden kokoaminen aittoihin. 29 Puhemiehen palkka.
DOI: 10.58167/brru5h
title: AK4314 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pulli, Martta 01 Vestmanviikin balladi "Vestmanviiki tietä ratsasti". 02 Balladi Juutalaistyttö "On synkkä yö, ei tähtein tuikahdusta".
DOI: 10.58167/e2uddb
title: AK5164 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mannelin, Mauno Ilmari,s. 15.1.1910 Urjalassa, valokuvaaja 01 Kertoja muurarinapulaisena, muurari Anderssonin apulaisena. 02 Kertoja jälkiputsarina rakennuksella v. 1930-31. 03 Kertoja urakoitsija Wuorion suosiossa. 04 Kertojan avioituminen muurari Luomalan tyttären kanssa. 05 Kertojan häät ja muutto Tampereelle. 06 Kertojan avioliiton alkuaikojen taloudellisia vaikeuksia. 07 Rovasti Anstenin poliittiset mielipiteet. 08 Kertojan valokuvaajanuran alku. 09 Hämeenheimon valokuvaamo Ortho Bulevardilla; Hämeenheimon taiteilijavaimo ja valokuvaaja Toivo Hämeenheimon elämänfilosofia. 10 Kertojan armeijanaikainen pikavalokuvaus. 11 Toivo Hämeenheimon ottamat ja levittämät pornokuvat. 12 Valokuvaaja Hämeenheimon elämänvaiheita ja tyyli selviytyä elämässä. 13 Valokuvausretki Petsmoon. 14 Kertoja kirkkojen ja kartanoiden kuvaajana. 15 Kertoja Suomen Tivolissa valokuvaajana. 16 Sirkuksen johtaja Sariola. 17 Kertoja postikorttien tekijänä. 18 Kertoja liikemies Väinö Smolanderin apulaisena pikavalokuvaamo Tähdessä. 19 Valokuvaaja Veikko Hytönen kertojan työtoverina. 20 Veikko Hytönen, ruusuristiläinen ja suuri persoona. 21 Valokuvauskoneiden historiaa. 22 Valokuvaustarvikkeiden hankinta. 23 Kertoja sotilasvalokuvaajana Utissa.
DOI: 10.58167/uvsbg7
title: AK4100 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pulkkinen, Martta o.s. Mustonen,s. 10.9.1914 Sortavalan mlk:n Kuokkaniemessä, asuu Saarijärvellä 01 HSHL 99 "O tuota hääsalia". 02 HSHL 100 "Te uudesti syntyneet Jumalan lapset". 03 HSHL 122 "Mun rauhan ja lepon". 04 HSHL 126 "Jeesus on matkakumppanin". 05 HSHL 127 "Jeesuksen veri se lasinen meri". 06 HSHL 129 "Täällä maailman korpea matkustais". 07 HSHL 133 "Voi voi jo sotatorvi pauhaa ja soi". 08 HSHL 136 "Jos sä hengen uutisista". 09 HSHL 136 "Jos sä hengen uutisista". vanhoilla sanoilla. 10 HSHL 139 "O mun köyhä sieluni". 11 HSHL 144 "Aika täss joutuu ja kiiruhtaa poies". 12 HSHL 146 "Joska se päivä pian". 13 HSHL 148 "Kohta mustaa hautaan lasket". 14 HSHL 154 "Kiitos kaikukoon Kristuksel". 15 HSHL 155 "Jo mahtaisimme yötä ja päivääkin kiittää". 16 HSHL 157 "Erämaata erämaata". 17 HSHL 158 "Minun mielen, minun mielen". 18 HSHL 164 "Kun lähdet mailman haminast". 19 HSHL 165 "Tulkaa kaikki laulamaan". 25 HSHL 180 "Päivä kuluu poies ja ylkä tulee pian". 26 HSHL 184 "Katso tarkast ihmisparka". 27 HSHL 8 "Sielut kuin kuljette autuuden tiellä". Pulkkinen, Paavo,s. 10.12.1912 Sortavalan mlk:n Kuokkaniemen kylässä, asuu Saarijärvellä, maanviljelijä, suntio 20 HSHL 167 "Ah Jeesus kiinnitä minua". 21 HSHL 175 "Katselenko kastettuin sydämen erotusta". 22 HSHL 176 "Päivä kuluu poies ja ehtoo tulee pian". 23 HSHL 183 "Jopa loppuu päivän vaiva". 24 Evakkomatkat, tilan perustaminen Saarijärvelle,
DOI: 10.58167/tnhybl
title: AK4710 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuntematon 01 Persoonallinen saarnamies Huopana Vimpelistä. 02 Sanonta "On pimeä kuin pokelaisten joulu". 03 Korkea-ahon Kustin sanonnat huonosta hevosestaan. 04 Hyytiäisen Oskarin sanonta lääkärille. 05 Sanonta "Täältä jostain, sanoi Korpelan Oskari". 06 Sanonta"Ei maanviljelys hääviä, mutta kyllä se elättää, sanoi Ranta-ahon Jalo". 07 Sanonta"Pyöreällä kauniilla käsialalla kuin naisen käsiala, sanoi Kaakkurin Kusti". 08 Sanonta"Täällä Kuoleman postineiti, sanoi Korpelan Oskari". 09 Sanonta"Ei hevonen pelkää vaan akka, sanoi Korpelan Oskari". 10 Sanonta"Paperit ne on jotka puhuvat, sanoi Räätäli-Joeli". 11 Sanonta"Niin vähän pahuutta kuin mahdollista, sanoi mies, kun pienen akan otti". 12 Vertaukset "Sekasin kun Ehejän Matin silat" ja "Sekasin kun halsualaisten silat", "Sekasin kun Halsuan tyttöjen paita". 13 Vertaukset "Seisoo kuin luomalaiset", "Tekee lähtöä kuin luomalaiset", "Yksnuttusia kuin luomalaiset". 14 Luoma-ahon kylän asuttaminen 1700-luvun lopulta lähtien. Anstén, Miina,s. 10.3.1900 15 Kertojan henkilötietoja. 16 Kertojan isä ja lapsuudenkodin elämä. 17 Kertojan maailmalle lähtö 7-vuotiaana. 18 Kertoja kerjuulla miehen sairausaikana. 19 Kertojan isän taloudenpito kertojan lapsuudessa. 20 Nuorison ilonpito vanhaan aikaan. 21 Tanssit, joita tanssittiin kertojan nuoruudessa Alajärvellä. 22 Kertojan rippikoulun, pyhäkoulun ja kiertokoulun käynti. 23 Pyhäkoulun opettajia; opetus pyhäkoulussa. 24 Nuorison ilonpito kertojan nuoruudessa. 25 Kertojan osuus nuorisoseuran näyttämötoiminnassa. 26 Leikkejä kertojan nuoruudesta. 27 Säidenennustaja Luoma-ahon Jaakko. 28 Neitojen juhannustaiat. 29 Laskiaisenvietto ja laskiaisruoat. 30 Poikien kopistelu tyttöjen ovilla keskiviikkoisin ja lauantaisin. 31 Rukkasten antaminen eli "nahkojen anto". 32 Isäntäväen suhtautuminen kopisteleviin poikiin. 33 Poikien kulkeminen ja laulaminen raitilla. 34 Lapset lehmänkellot kaulassa vappuna. 35 Trullien kulkeminen pääsiäisenä.
DOI: 10.58167/8sb3ye
title: AK4237 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Marttila, Arvo Aatto,Joosepinpoika, s. 24.9.1909 Jurvan kirkonkylässä, kotiteollisuusopettaja 01 Hopeapeslaipiippujen valmistus Niemenkylässä, Piippu-Santeri. 02 Liimausmenetelmä ennen puristimien käyttöä. 03 Puristusmenetelmä, sauman puristaminen päistä. 04 Puuaineiden valinta. 05 Suorasyinen puu parasta. 06 "Naaraskoivu", tietynlaista koivupuuta. 07 Puunaulojen käyttö liitoksissa. 08 Liimattavien puukappaleiden lämmittäminen. 09 Liiman levittäminen molemmille pinnoille. 10 Vaneerausten lämmittäminen. 11 Sinkkilevyjen käyttö vanerien liimaamiseen. 12 Kotiteollisuuskoulussa käytetty rautalevyjä. 13 Sinkkilevyjen käsittely ja kuumentaminen. 14 Liiman levittaminen vaneerauksessa. 15 Sängyn teko konsuli Tannerille kotiteollisuuskoulussa, vaneriin tulleen ilmakuplan pois saaminen. 16 Pasi, höyläpenkkien tekijä Närvijoella. 17 Vihtori Elomaa höyläpenkkien tekijänä. 18 Kotiteollisuuskoulun höyläpenkkien tekeminen. 19 Puuruuvin teko. 20 Puupuristimien teko ja myynti. Kesto: 00:32:25
DOI: 10.58167/s68lqi
title: AK5283 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Riihen parret ja loitot; riihen ahtaminen. 02 Riihen korkeus ja miesten pituus. 03 Riihen parret ja loitot, parsien niskapuu. 04 Rikkaparret, loittoparret ja peräparret. 05 Isommilla taloilla kaksi riihtä, torpilla yksi. 06 Luva riihien välissä. 07 Puinnin valmistelu: lyhteet häkille. 08 Kepakka, puintiväline; kepakalla puidut viljat. 09 Kepakoidun viljan pudistelu ja olkien sitominen lyhteiksi. 10 Kepakoilla lyöminen, lyönnin tahti. 11 Puintihäkki. 12 Pyrkimys saada puinti tehdyksi klo 10 mennessä. 13 Lattialle varisseiden jyvien ja tähkäpäiden haravointi. 14 Olkien levittäminen riihen permannolle ja lyöminen varstoilla. 15 Ruismaan jälkiharavoinnista saatu vilja rikkaparsille kuivumaan, puitiin sitten varstalla. 16 Manu puintivälineenä eräässä torpassa, tehty männynlatvasta. 17 Varstan rakenne ja käyttö. 18 Ohran joukossa paljon rikkaruohoa; ohran tomu puitaessa pahempi kuin rukiin. 19 Riuska ja hevoskierros puintilaitteina, rakenne ja toiminta. 20 Kohluri ja masiina; Jokioisilla puimakone ”tappuri”, kertojan kotikylässä ”riuska”. 21 Viskuri; Piru-Antti, pelimanni, joka työskenteli viskuritehtaalla. 22 Tammelassa kaksi ”pirua”, Ahoniityn ”piru” ja Kaukjärven ”piru”, 2-rivisen hanurin soittajia. 23 Kertojan isä Kalle Oskari Vehmas, 1-rivisen hanurin soittaja. 24 Oskari toisena nimenä Vehmaksen suvun miehillä. 25 Isovanhempien kielteinen suhtautuminen soittoon uskonnollisista syistä. 26 2-rivisen harmonikan tilaaminen Vaasasta kertojalle kouluikäisenä, myöhemmin italialainen 3-rivinen Dallapé.
DOI: 10.58167/ydyclb
title: AK4974 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vartimo, Niilo Vihtori ent. Lindström,s. 14.2.1900 Messukylässä, nimi muutettu 1936, autonkuljettaja 01 Tampereen kadut 1920-luvulla. 02 Lumi kaduilla, lumen lapiointi kiinni juuttuneen linja-auton alta. 03 Jäiset kadut, jäiset raiteet Tammelassa. 04 Kivetyt kadut myös Amurissa. 05 Renkaat ja niiden kuluminen. 06 Tampereen Autoliikenne Oy:n omistajat. 07 Tampereen Autoliikenne Oy:n toiminta-aika, autot ja kuljettajat, uudenaikainen Brockway. 08 Lumiketjujen käyttö. 09 Tampereen Autoliikenne Oy:n autotallit ja verstaat. 10 Kosteikon veljekset ja muut liikennöitsijät. 11 Opettajat Halme ja Rajamaa, insinööri Ignatius, pankinjohtaja Attila ja hänen veljensä sekä maanviljelijä Turtonen liikenneyhtiön omistajina. 12 Tampereen Autoliikenne Oy:n ja Lapinniemen Oy:n yhtyminen Tampereen Auto-osakeyhtiöksi. 13 Kosteikon liikennöinti mm. Lahteen vuoteen 1929. 14 Kertoja Paunulle v. 1927. 15 Kertojan siirtyminen Turkuun, linjat Turku-Raisio-Naantali sekä kaupungin linja. 16 Liikenne Naantaliin kesäisin vilkasta 17 Paluu Tampereelle Paunun palvelukseen, työtodistus Turusta. 18 Kertojan Paunulla ajamat linjat: Nokian linja. 19 Liikennöitsijä Aspi Nokian linjalla aiemmin. 20 Kertoja ja Paunu urheilumiehiä. 21 Paunun toimintansa laajentaminen, Jyväskylän linja vuodesta 1929, neljä miestä vuoroja ajamassa. 22 Yöpyminen Jyväskylässä, Paunun puolesta asunto. 23 Helluntaina saattovuorolla Jyväskylään asti, yöpyminen perillä. 24 Paunun Jyväskylän linja suosittu. 25 Kertoja Paunulla vuoteen 1931, haku postilaitoksen palvelukseen, käynti Helsingissä. 26 Siilinjärvelle postiautoa ajamaan, työtoverit Kuusela Joensuusta ja posteljooni Taskinen Nilsiästä.
DOI: 10.58167/d5fzds
title: AK4833 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peuralan pelimannit,Nikkola Raili, viulu, Nikkola Katri, viulu, Kupiainen Liisa, viulu, Peltonen Lasse, viulu, Lahti Pirkko, klarinetti, Mäkelä Päivi, klarinetti, Räisänen Hilkka, harmoni, Peltonen Jussi, basso 07 Yhtyeen esittely. 08 Syrjälän Kaapon polska. 09 Lampaanpolska. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 29.5.1977, loppukilpailu Kylänvanhin,Ikkelä Merja, viulu, Kokkinen Raimo, viulu, Säylä Liisa, harmoni, Raines Timo, kitara 04 Yhtyeen esittely. 05 Kylänvanhimman menuetti. 06 Ranteen Valeen polkka. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 29.5.1977, loppukilpailu Leikarit,Tiainen Juhani, viulu, Raiskinen Vesa, viulu, Harjunkoski Reino, basso, Mäkinen Tapani, harmonikka ja harmoni, Koski Timo, klarinetti, mandoliini ja harmoni 10 Yhtyeen esittely. 11 Polskapari Uudeltamaalta. 12 Nuuksion torpparin polkka Espoosta. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 29.5.1977, loppukilpailu Jokelan Pelarit,Leskinen Erkki, viulu, Niemi Kalle, viulu, Aalto Leena, viulu, Sandholm Raimo, viulu, Äijö Juha, viulu, Leskinen Reetta, harmonikka, Niemi Eila, harmonikka, Kuusisto Mauno, harmonikka, Hallasuo Kalevi, harmonikka, Laine Pertti, banjo, Viljamaa Viljo, mandoliini, Äijö Martti, basso 01 Yhtyeen esittely. 02 Nokin valssi. 03 Polkka Kuutsääristä. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 29.5.1977, loppukilpailu Jylhän serkukset,Hautaniemi Katriina, harmoni, Uusitalo Toni, basso, Hanhikoski Asko, viulu, Isokangas Tarmo, viulu, Harjukoski Sirpa, viulu 13 Yhtyeen esittely. 14 Salonkylän polkka. 15 Jeremiaan polska. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 29.5.1977, loppukilpailu Jalasjärven pelimannit,Välimäki Kalervo, 2-rivinen harmonikka, Koivumäki Martti, 2-rivinen harmonikka, Piirto Juho, viulu, Kalliomäki Arvo, viulu, Kalliomäki Eero, viulu 19 Yhtyeen esittely. 20 Veli-Iskan polkka. 21 Eteläpohjalainen polska. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 29.5.1977, loppukilpailu Turajärven pelimannit,Järvinen Toivo, viulu, Jalonen Ville, viulu, Mattila Aimo, harmonikka 16 Yhtyeen esittely. 17 Sipin masurkka. 18 Lapin polkka. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 29.5.1977, loppukilpailu