DOI: 10.58167/jr2q4g
title: AK5338 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hemmilä, Paavo Rafael,s. 11.6.1907 01 Hemmilän talo ja sen jako: Mäki-Hemmilä ja Kylä-Hemmilä. 02 Henkilötietoja. 03 Sotilasvirkatalot Mäkelä ja Inkala; Mäkelä vääpelien virkatalona 1718-1810, kaikkiaan 17 vääpeliä, joista ensimmäinen kuollut 1719 Norjan tuntureilla. 04 Valtio myi Mäkelän entisen sotilasvirkatalon sen vuokraajalle v. 1926, talon sijainti, vanha päärakennus. 05 Kertojan tilan kaksikerroksinen päärakennus 1700-luvulta, Pohjanmaalta tullut isäntä ja pohjalaiset rakentajat. 06 Kertojan isoäiti Anna-Liisa Hemmilä s. 1839. 07 Kylässä ollut neljä pohjalaisten kirvesmiesten rakentamaa taloa: Peltola, Varjoranta, Säijälä ja kertojan talo. 08 Talon ulkovuoraus kertojan isoäidin ollessa 12-vuotias, lautojen sahaaminen käsin, takonaulat. 09 Talon rakentajat Etelä-Pohjanmaalta; kertojan pohjalaisten asetoverien länkien teko rintamalla. 10 Isojako 1780, sarkajako; uusjaon päättyminen 1929. 11 Kymmenen talon muuttaminen kylästä, toimitusinsinööri Heikki Luostarinen jakoa toteuttamassa. 12 Uusjaon alku v. 1915-16, lykkääntyminen v. 1918 sodan aikana. 13 Hemmilän talon jako v. 1941, kertojan paluu tilalle. 14 Mäntsälä-seuran julkaisemissa kirjoissa paikallisia tarinoita; tarinan mukaan Pohjanmaalta tulleet veljekset Pirjo ja Hemmi, jotka perustaneet Pirjolan ja Hemmilän talot. 15 Pirjolan talo muutettu päätien varteen ja jaettu; seppä Viksten tullut vävyksi Pirjolaan, ostanut tilan, nimi muutettu Varjorannaksi, myöhempiä vaiheita. 16 Jaakkolan, ent. Peltolan tila. 17 Metsä-Puotilan tila nykyään Hyvinkäällä, Kaukkaan kylän liittäminen Hyvinkääseen. 18 Suomen ensimmäinen lankarullatehdas Kaukasissa 1800-luvun lopulla, muualle siirtyminen raaka-aineena käytetyn koivun loppuessa. 19 Ennen ensimmäistä maailmansotaa rullatehtaan tilalle vanutehdas, tehtaan toiminnan laajeneminen ja muuttuminen; tehtaan johtaja Yrjö Ignatius ja Mäntsälän kunnan suhtautuminen. 20 Huonot tieyhteydet Mäntsälästä Kaukasiin, tehtaan ylläpitämä lyhyempi tie Jokelan asemalle. 21 Puhelinkeskus v. 1916. 22 Vanutehtaalla 250 henkeä töissä, Saaren tulitikkutehtaalla saman verran. 23 Hirvihaaran tulitikkutehtaan ja myöhemmin Saaren tehtaan myyminen trustille, Saaren tulitikkutehtaan lopettaminen v. 1935. 24 Muut tulitikkutehtaat Mäntsälässä, kolme tehdasta Sääksjärvellä. 25 Tiilien teko omiksi tarpeiksi, Liljeström teki Ohkolan kansakoulun tiilet v. 1892. 26 Kellokosken tehdas ohkolalaisten työllistäjänä, Fiskars-yhtiö osti sen 1960-luvun alussa, yksityisten yrittäjien tilojen vuokraaminen Fiskarsilta. 27 Kellokosken tehtaan tuotteet: meijeritonkat ja -kannut, tonkkien tinaukset, saranat ja työkalut, alumiiniveneet. 28 Kellokosken tehtaan viimeisiä tuotteita alumiiniveneet, Kello-veneet; kevyillä veneillä paljon onnettomuuksia. 29 Hiilenpoltto, miilukopit metsässä, miilukopin rakenne. 30 Vanhat hiilenpolttopaikat metsässä, ei hiilien uunipolttoa. 31 Tervanpoltto Nummisissa, Yrjö Ranto. 32 Hiilenpoltto ja hiilien vienti Kellokoskelle; ”hiilirinna”, kuljetusväline. 33 Hiilenpolttoon käytetty puu, aukkopaikat metsässä ja niiden kasvaminen umpeen. 34 Hiilien kuljetus talvella. 35 Hiilen- ja tervanpoltto. 36 Nummisten tervatehdas. 37 Kertoja polttanut suksitervaa tonkassa. 38 Tervanpoltto Nummisissa ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mahdollisesti Eklöfin toimesta Porvoossa ollutta veneveistämöä varten. 39 Eklöf puutavaran ostajana; puutavaraa Kellokoskelle, hirsiä ja parruja Helsinkiin, Tolkkisten tehtaalle paperipuuta. 40 Paperipuun uitto Helsinkiin Ohkolanjokea myöten. 41 Eklöf osti puutavarasta enemmän maksaneen kilpailijansa pois markkinoilta, Eklöfin vahva asema puunostajana, Askolinilla ja Eklöfillä omat alueensa. 42 Metsätyömiesten ja isäntien asema puumarkkinoilla. 43 Erään metsänostajan yritys huijata kertojaa. 44 Mäntsälän kapinan taustaa: punaisten v. 1918 ampumat Kaukasten tehtaan herrat ja talojen pojat. 45 Mäntsälän kapinan tapahtumat kertojan näkeminä, Ohkolan työväentalon piirittäjät muualta kuin Mäntsälästä. 46 Kapinaan osallistuneita Helsingistä kuljettaneet linja-autot. 47 Kapinan johtajia: Albert Vuori Sääksjärveltä, sotilaallinen johtaja Esra Terä Pielisensuusta. 48 Vaajakallion kirjoittama Aimo Lahden elämäkerta; Aimo Lahden ja Terän kiista aseitten hankinnasta, huonojen aseiden hankinta armeijalle. 49 Esra Terän hukkuminen venäläisten upottaman aselaivan mukana Ahvenanmerellä. 50 Mäntsälän kapinan tapahtumat, ampuminen; työväentalon kiinni naulaaminen, kertojan veli mukana. 51 Liikehdintä kapinan alkamista seuranneena sunnuntaina Mäntsälässä, lapualaisten tulo myöhemmin. 52 Kapinallisten käynti presidentin puheilla. 53 Albert Vuoren saama tuomio ja piileskely tuomion saatuaan, Rafael Haarma linnassa. 54 Ampumisen jäljet Ohkolan työväentalossa; sotien jälkeen löytyneet reiät vintin ikkunassa harakan ampumisesta. 55 Ilmapiiri Ohkolassa Mäntsälän kapinan jälkeen. 56 Kapinan yhteydessä pidätetyt Väinö Järvinen ja Viljo Hannula. 57 Ohkolan työväentalon piiritykseen osallistunut ja tuomion saanut Rafael Haarma. 58 Mäntsälän saama maine kapinan vuoksi, jälkeenpäin mm. jatkosodan aikana käytyjä keskusteluja.