cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/txqr5s
title: AK5146 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mikkonen, Mikko,s. 26.9.1898 Salmin Kirkkojoella, maanviljelijä, autoilija 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertoja autoilijana. 03 Kertojalla pesula Lapinlahdella. 04 Kertoja ensimmäinen ammattiautoilija Salmissa, T-Ford v. 1928. 05 Ensimmäinen auto yhteisostona: kertoja ja hänen veljensä Pekka Mikkonen sekä Jaakko Bombin. 06 Kertojalle sattuneet auto-onnettomuudet ja veteen putoaminen. 07 Salmin asukasmäärä; kertoja kahdesti palannut Salmiin. 08 Kertoja ortodoksi; obrassat. 09 Ristin pitäminen kaulassa. 10 Kertoja ostanut ja myynyt karjaa, kertojan taito tunnistaa hyvä lypsylehmä; lypsylehmän tuntomerkit. 11 Kertojan lehmäkaupat, ei teurastusta. 12 Kertojan isä kalastajana. 13 Muotka, iso rysä. 14 Nuotalla käyminen. 15 Kertojan isä ja hänen sisaruksensa, isä ottopojaksi Mikkolan taloon; kertojan saama perintötila. 16 Kertojan käynti Valamossa, sieltä tuodut hengelliset esineet; kertoja ei käynyt Konevitsassa. 17 Kertoja Sortavalassa kauppaoppilaana. 18 Jääminen kotitaloa hoitamaan. 19 Praasniekat, Kirkkojoella loppiainen ja helluntai. 20 Äänellä itkijät hautajaisissa. 21 Kalmoilla käyminen praasniekkapäivinä, ruoan jakaminen köyhille. 22 Tuohukset; tuohuksien tekijä eräs nainen. 23 Eläinten rasvan käyttö tuohuksiin. 24 Tuohuksien osto tekijältä. Kesto: 00:25:48
DOI: 10.58167/a6mpq3
title: AK4901 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Virta, Arvo,Juhonpoika s. 8.1.1908 Kiukaisten Paneliassa, muuttanut Euraan 1910 01 Työväentalolla lauletut laulut, Paavo Jokinen laulajana; iltamien muu ohjelma. 02 Frans Juho Järvinen työväenyhdistyksessä, ei enää kertojan aikana. 03 Poikien juoksukilpailut, ei painiharrastusta. 04 Pirtuaika. 05 Pirtunvälittäjät. 06 Pirtun takavarikoinnit. 07 Viinan kotipolttoa vähän. 08 Leikkikalut. 09 Omatekoiset sukset. 10 Kulkuvälineenä potkukelkka; ensimmäisen polkupyörän saanti. 11 Naarjärven ja Turajärven rukoilevaiset. 12 Saarnamiehet: Toivonen Lapista, Johannes Hannula Kahalasta. 13 Pappien käyminen rukoilevaisten seuroissa; raamatunselitystilaisuus Ollilassa, puhujana Lapin kirkkoherra Palletvuori. 14 Rukoilevaisten polvirukoukset. 15 Rukoilevaisten suhtautuminen muihin suuntiin. 16 Rukoilevainen naapuri August Hellman, seppä. 17 Pereen naulatehdas. 18 Tervatehdas ennen naulatehdasta, tärpätin valmistus. 19 Kalle Helinin tervanpoltto ja -myynti kertojan lapsuudessa. 20 Tervanpoltto peltipöntössä. 21 Pereen tuottaman hiilen vienti kuparitehtaalle. 22 Pelti- ja kupariseppä Salomon Salmi. 23 Peltiseppä Sjöblom Hinnerjoella, myös kupariseppä Hinnerjoella. 24 Hevosvaljaiden teko suutarien työnä, suutari Nurmi. 25 Koivuntuhka pyykinpesuaineena, pyykin hautominen; kertojalla ei tietoa, miten astiat pestiin. 26 Marjojen keruu, ei juuri myytäväksi, ei mustikoiden kuivaamista. 27 Kalastusta vähän, kalakauppiaiden käyminen Turajärvellä säännöllisesti. 28 Sahanmäen sijainti; ei kyläkeinua. 29 Rintasenmäki, piirileikkipaikka. 30 Naarjokelaisten piirileikkipaikka Naarjärven kallio.
DOI: 10.58167/ded820
title: AK4288 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Juustonjuoksuttimena pikkuvasikan "mako", suolattu "suolamako". 02 Juuston teko. 03 Pikkuvasikan "maon" käsittely ja säilytys. 04 Juustoveden lainaaminen naapurista. 05 Makoveden teko. 06 Juustopuntit. 07 Juuston paistaminen. 08 Juustoa paistettaessa valunut laka eli hera eläimille. 09 Juuston teko, "juustohiirien" kerjääminen äidiltä juustoa keitettäessä. 10 Markkinatuomiset: kovaa lakritsia apteekista. 11 Valkoiset väkevät pastillit apteekista. 12 "Koninhampaat", kaupasta saatavat makeiset. 13 Huono tie kirkonkylään, ei veräjiä; tien paikkaus kuusenoksilla. 14 Punaiset tiepaalut, lyhyet tieosuudet. 15 Miesten tukan leikkuu. 16 Kertoja ei nähnyt unissasaarnaajaa; unissasaarnaajana esiintynyt huijari. 17 Kiertävät tinurit, joka talossa tinavasara. 18 Eräs torpan emäntä tinasi kertojan kahvipannun. 19 Sanonta Jurvan herroista "Lumppu-herra, Putikka-herra ja kirkkoherra". 20 Putikka-herra, Närvijoella asunut henkilö. 21 "Lumppuherra", kulkeva lumpunostaja; hänen laulunsa "Minä oon Mikki Matinpoika", saneltuna. 22 Jurvan kirkkoherran avioliitto piikansa kanssa, joka oli kotoisin Rajanloukolta; morsiamen kotimökki niin pieni, että kamarin seinään tehtiin reikä sulhasen jalkoja varten. 23 "Lumppuherra" nuorena palelluttanut kätensä ja jalkansa ja ryhtynyt lumppuriksi; lumppujen ja luiden osto ja savitavaran myynti. Kesto: 00:30:59
DOI: 10.58167/12fx7k
title: AK4633 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Huovinen, Jussi,viulu 07 Tanssisävelmä "Uuven kullan hopiopiikki". Praasniekkajuhla 18.6.1978 Huovinen, Nikolai,s. 13.11.1908 Suomussalmen Kuivajärvellä 01 Henkilötietoja. 02 Satu eli starina seitsemän virstan pituisesta hevosesta. 03 Starina ukosta ja akasta, papista ja leipätaikinasta. 06 Starina ukosta, akasta, papista ja leipätaikinasta. Kohta 06 äänitetty praasniekkajuhlassa 18.6.1978 Saavinen, Olga,s. 15.11.1909 04 Henkilötietoja. 05 Maammon itku tyttärelleen. Praasniekkajuhla 18.6.1978
DOI: 10.58167/6sxjxo
title: AK4345 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mustonen, Bertta Maria,16.6.1894 Tuusniemellä 01 Naapurissa vuohi, vuohenmaidon uskottiin auttavan keuhkotautiin. 02 Keuhkotaudin yleisyys. 03 Tarinaharjun parantola. 04 Naapurin emännällä keuhkotautinsa vuoksi vuohi. 05 Venäläisten laukkumiesten myymä "markkuli", myrkky. 06 Pikiöljyn osto apteekista, lääke yskään ja syyhyyn. 07 Tervaheraa käytetty voiteeksi. 08 Tervan teko padassa keittämällä. 09 Ei tervahautoja. 10Työ- ja ajokalujen tervaaminen. 11 Käsityöläiset: sepät, räätälit suutarit. 12 Äidin kuva noin vuodelta 1883. 13 Kotikutoiset kankaat. 14 Naisten juhlapuku "vihturiinia", ulkomaista villakangasta. 15 Kotikutoiset kankaat tummia. 16 Huivit. 17 Miesten ja naisten puoli kirkossa. 18 Herrain penkit kirkossa. 19 Morsiuspuvut: mustista tiilenvärisiin pukuihin 1910-luvulla, valkoiset puvut myöhemmin. 20 Rippipuvut mustia. 21 Morsiuspukuun käytetty ostokangas. 22 Hääkaramellit naapurin pojan häissä, lauseet karamellien päällä. 23 Mehun tarjoaminen karamellien kanssa vihkimisen jälkeen. 24 Hautajaiskaramellit. 25 Ruovedellä ei hää- eikä hautajaiskaramelleja. 26 Hautajaisten kesto jopa pari vuorokautta, hautajaisväen yöpyminen. 27 Pysyvän talven tulo lokakuun alussa v. 1903. 28 Kertojan pyrkiminen kansakouluun 4.10.1903. 29 Kertojan kahden veljen kuolema kurkkumätään syksyllä 1903, kertoja ei päässyt kouluun koko syksynä. 30 Kansakoulun jälkeen työhön. 31 Kauppakouluun meno 18-vuotiaana, opiskelu Suomen kauppaopistossa Helsingissä. 32 Kertoja kirjanpitäjänä tehtaissa, muutto Ruovedelle 51 vuotta sitten. 33 Morsiamen päähän kukkakiehkura tai myrttikruunu, hunnun tulo käyttöön. 34 Ei tykkimyssyä. 35 Päähuivin käyttö, miniä ei saanut näyttää hiuksiaan apelleen.
DOI: 10.58167/z0rwyi
title: AK4347 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aittomäen pelimannit 01 Karhunpään polkka. 02 Tyylin tyttö, jenkka. 03 Alpin sottiisi. 04 Koskisen Sakarin valssi. 05 Titityy, jenkka, säv. Orvokki Ramsi. 06 Mooses Feedi -sottiisi. 07 Koko maailman valssi. kopio
DOI: 10.58167/i4yf2x
title: AK4304 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Sianteurastus. 02 Homehtuneista luista keittoa väelle Rookoolissa. 03 Teurastustuotteiden käyttö. 04 Siansorkkien syöminen. 05 Suolattujen siansorkkien paistaminen. 06 Lehmiä ei viitsitty pitää, työväelle evääksi syömäjuurta leiliin. 07 Äiti sai kaupunkimatkallaan janoonsa maitoa, eräs tapaus. 08 Makkarat: sianmakkarat paistettiin, muut kiehautettiin ennen paistamista. 09 Suolien puhdistaminen. 10 Makkaroiden säilytys. 11 Makkaroiden keittäminen, lihaa tai talia eli pylsyä sekaan. 12 Siisteys taloissa. 13 Jouluruoat: kinkku, verileipä, makkarat. 14 Syytinkiläisten lahtivasikka ja muut ruokatarvikkeet. 15 Kukon emännän hautajaiset, syytinkivasikan teurastus. 16 Pääsiäisruoat; lihaperunat juhlaruokaa. 17 Sukulaisvierailut, viinakupit pöydässä vierailujen aikana. 18 Kanojen pito ja munien saaminen pääsiäiseksi. 19 Pääsiäiseltä tai marianpäivältä lutteihin nukkumaan. 20 Kertojan äiti rakentanut itselleen puorin. 21 Kertojan isoisä 22 vuotta renkinä. 22 Kertojan äiti isänsä kanssa kerjuulla Hämeessä. 23 Kertojan äidinisän viimeinen renginpalkka. 24 Kertojan äidinisä torpparina, isäntä hukutti Nevaan hänen lehmänsä. 25 Kertojan äidinisän lehmän osto Vaasasta. 26 Kertojan äidinisä renkinä serkuillaan. 27 Kertojan äidin vanhempien karjanhoito, heinien hankkiminen talollisten heinämaiden lopuista ja järvenrannasta. Kesto: 00:27:09
DOI: 10.58167/uafrdn
title: AK5178 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltio, Alfhild f. Mattson,Juliusdotter f. 12.8.1893 i Helsinge socken, f.d. kalaskock 01 Färgandet med växter. 02 Hemgjorda leksaker: trähäst, dockor. 03 Olika spel med stenar. 04 Kasta filpa, ett spel. 05 Gungorna. 06 Kottar som kor i leken. 07 Söndagen hemma: ro och stilla. 08 Berättarens far. 09 Almanackan i byrålådan. 10 Två almanackor som berättaren får varje år som julklapp. 11 Almanackläsning: solnedgångstid. 12 Sigfridsdagen, en väderlekspådom. 13 Höbärgningen började två veckor efter midsommaren i berättarens ungdom. 14 Smörkärningen. 15 Berättaren hört talas om kärningstrollkonster. 16 Separatorn. 17 Sköljning och saltning av smöret, smörbyttan. 18 Smörsäljning på torget. 19 Kärnmjölk. 20 Kärnmjölkslimpor. 21 Ärtsoppa och ärtstuvning. 22 Talkkuna. 23 Gröna ärter och bönor. 24 Inläggning av äpplen, äppelmos. 25 I källaren lagrades rotväxter. 26 Jordkällare för potatis. Kesto: 00:32:24. Selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/rymlkk
title: AK5062 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Löytynoja, Silja Eriikka (Riikka) o.s. Kukkurainen,s. 30.7.1899 Nivalassa, talousopettaja 01 Ravinto-opin opetus. 02 Käytännön opetus kansanopistossa, kertojan kirjoittama päiväohjelma. 03 Taimi Lassila ja Iida Apuli, keittäjiä. 04 Pitoruokien teon opetusta kansanopistolla, hääruoka lihasoppa, lihaperunat; lihasopan klimpin tekeminen. 05 Riisipuuro ja marjasoppa jälkiruokana hääaterialla. 06 Vanhaan aikaan ei laatikoita hääruokana. 07 Kertojan aikana ei naurisruokia. 08 Hapanleivän teko; ruisleivän leipominen kertojan kotona. 09 Perunasta ei muuta ruokaa kuin perunalaatikkoa. 10 Pannukakun ja uunijuuston teko ternimaidosta, vellien ja puurojen teko maidosta. 11 Punakkaherrun eli punaheran tekeminen kesäisin. 12 Juoksuttimen saaminen vasikan maosta, maon käsitteleminen, sama mako käytössä useita vuosiakin. 13 Verimakkaran tekeminen syksyisin teurastuksen aikaan. 14 Verimakkaran säilyttäminen vartaassa aitoissa. 15 Leipäjuuston tekeminen, paistaminen takassa, ei erikoista juustonsyömispäivää. 16 Laskiaisrieskan tekeminen, talin paneminen rieskan päälle uuniin (= rasvarieska). 17 Laskiaispullien teko. 18 Sieniä ei syöty, sienien syönnin leviäminen Ylivieskaan. 19 Ei mehiläishoitoa kertojan nuoruudessa. 20 Eväsruoka: voita, leipää, lihaa. 21 Joulusiivous; ei joulukinkkua kertojan lapsuudessa, paistin teko paistetusta lihasta jouluna. 22 Perunamuusin tekeminen uunissa. 23 Pullan tekeminen jouluna; ei mämmiä kertojan lapsuudessa. 24 Joulukuusen koristeiden tekeminen itse kertojan lapsuudessa. 25 Ikkunakukkia: pelargonia yleisin, verenpisara, asparagus. 26 Kasvimaalla viljellyt punajuuret ja porkkanat; viinimarjapensaat yleisiä, ei karviaisia kertojan kotona. 27 Kertojan lapsuudessa ei pyhänä marjaan; kertojan marjanpoiminta pyhänä, käärme mättäällä, eräs tapaus. 28 Ei mitään työntekoa sunnuntaisin. 29 Seurojen pito kotona. 30 Suurimmat pyhät: joulu, pääsiäinen, juhannus; heran keittäminen juhannusaattoyönä. 31 Ei juhannustaikoja kertojan kotona, juhannuskoivujen ja -pihlajien hakeminen, pihlajien laittaminen sisälle tupiin. 32 Nimipäivinä laulaminen, yleensä virsiä. 33 Karjankutsunta, vasikoiden hakeminen. 34 Opiston johtaja Kytömäki, Kytömäen suhtautuminen muihin uskonsuuntiin kuin herännäisiin. 35 Rouva Kytömäki opiston johtajatar, opiston rakentaminen Kytömäkien aikaan. 36 Kulkeminen Nivalasta Ylivieskaan herättäjäjuhlille polkupyörällä, Nivalan ja Ylivieskan välinen tie. 37 Seurojen pitäminen opiston paikalla olleiden hirsien luona. 38 Kantokylältä Sieviin menevä kinttupolku. 39 Kertoja ei ole kuullut tarinaa uhrikiven heittäneestä miehestä
DOI: 10.58167/gquzpx
title: AK4954 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Huuhka, Ida o.s. Vainikka,s. 25.4.1891 Ruokolahden Kaljaniemessä 01 Henkilötietoja; kertojan vanhemmat Tahvo Vainikka ja Annastiina Lindgren. 02 Lapsuudenkoti: tupa, kamari, ruokasuoja, porstua, vintti. 03 Vokki eli rukki; vaatehuoneet, tyttärellä orsikot vaatehuoneessa myynejä varten. 04 Jyväaitta ja maitohuone. 05 Puiset maitopytyt ja kirnu. 06 Morsiamen myynit vaatehuoneen orsilla. 07 Huntuvakka. 08 Paidan yliset ja alaset. 09 Huntu vaimon päähineenä, hieroja Elli Jäppinen viimeinen hunnun käyttäjä. 10 Kertojan henkilötietoja. 11 Morsiamen myynit: paidat, leningit, turkki ja palttoo. 12 Vaateaitat nukkumapaikkoina kesällä, poikien käyminen vierailuilla. 13 Kopistusluvut. 14 Miniöillä ja tytöillä omat aitat. 15 Säiden ennustaminen, kesäntulon laskeminen petäjän päristämisestä. 16 Lampaiden yölliset keritsijät eli rullit pääsiäisen aikaan, lammas- ja lehmälykyn ottaminen. 17 Mäenlasku ja tanssit laskiaisena, laskiaisruoat: siansorkkarokka. 18 Särviaitta, liha-aitta; lihan paistaminen särässä uunissa, lihan hakeminen aitasta tavallisesti vanhan isännän tehtävä. 19 Lihan keittäminen suurena palana keitossa, isäntä jakoi lihan pöydässä; palvelijat ja isäntäväki samassa pöydässä. 20 Lihan paloittelu pöydässä, yhteisestä kupista syöminen, puulusikat. 21 Astioiden tiskaaminen. 22 Venäläiset puulusikat. 23 Matti Puolakka, puukkoseppä. 24 Puukontuppien teko. 25 Puukontekijä Immalan sahalla. 26 Soittajat, soittaja August Haakana Savilahdelta. 27 Tanssit: polkka, valssi, vingerkka, patespaana, kehruuvalssi, hevospolkka. 28 Naapurin häissä vanhemmat ihmiset tanssineet sappoa ja katrillia. 29 Kertojan vanhimmalla pojalla viulu, kertojan veli Johannes Vainikka kanteleensoittaja, vanhempi veli tehnyt kanteleita. 30 Jussi Hupli, viulunsoittaja. 31 Kertojan äiti käynyt noidan luona hammassäryn vuoksi. 32 Tietäjän luona käyminen Ristiinassa. 33 Tietäjä mustalaismökissä Tainionkoskelta Joutsenoon päin. 34 Laulaminen lypsettäessä ja lapsia liekutettaessa. 35 Kehtolaulut ja lasten viihdytyslaulut. 36 Synnyttäneen äidin siunaaminen ristiäisten yhteydessä, aiemmin ollut rajoituksia ennen kirkottamista.
DOI: 10.58167/v5pfia
title: AK4349 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haavisto, Kerttu Kaarina ent. Kangas, o.s. Haavisto,s. 26.11.1924 Lapuan Ritamäellä, ent. patruunatehtaan työntekijä 01 Laulu patruunatehtaasta "Vee-pee-teen eessä suuri portti on", oma sepite. 02 Laulu patruunatehtaasta "Vee-pee-teen tehdas on rakennettu", oma sepite. 03 Laulu patruunatehtaasta "Illan rauha kun tehtaalla koittaa", oma sepite sodan ajalta. 04 Laulu patruunatehtaasta "Tätä reittiä vieläkin kuljen", oma sepite. 05 Laulu "Eikä meitä surulla ruokita". 06 Laulu "Voi kun mä saisin sen omakseni". 07 Kisälliryhmä, säestäjänä hanurinsoittaja Sippola. 08 Piirileikkilaulu "Älä mene kultani heikolle jäälle". 09 Laulu "Kuinka se joki voisi suora olla". 10 Piirileikkilaulu "Suomessa olen minä syntynyt": 11 Piirileikkilaulu "Lehtimetsän siimeksessä". 12 Laulu "Ja nykyajan jatsi se ompi muotitanssi". 13 Laulu "Poika hei, tule hei". 14 Äidiltä opittu laulu "Kävi kylmästi Pohjolan tuuli". 15 Laulu "Mäen rinteellä pienoinen tölli". 16 Hyvästijättölaulu "Hyvästi sanon minä kaikillen". 17 Piirileikkilaulu "Pappani talo kivinen talo". 18 Piirileikkilaulu "Niin kauan minä tramppaan". 19 Laulu "Ei ole tullu vanhemmilta sitä kysytyksi". 20 Laulu Kangasalan Jenny "Ja syntymäpaikka on Pohojanmaa". Kesto: 00:33:45
DOI: 10.58167/di00ba
title: AK4928 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eronen, Ida o.s. Suihko,s. 17.9.1902 Ilomantsin Kuuksenvaarassa, asunut vuodesta 1923 Mekrijärven Särkässä 01 Henkilötietoja. 02 Syntymäkoti, toimeentulo pellosta ja metsästä. 03 V. 1918 säännöstelyaika, leipää kaurajauhoista. 04 Vesimylly Kuuksenvaarassa. 05 Ryynien teko kaurasta ja ohrasta käsikivillä. 06 Ei hirssiä. 07 Kaurakiisselin teko (ks. AK/4930). 08 Sanonta "Muihen kanssa muikeeta huttuu, vaan kullan kanssa kiissellii". 09 Kaurakiisseli. 10 Lantun ja nauriin käyttö. 11 Naurisrieppo. 12 Lanttu- ja naurislohko. 13 Perunalaatikko. 14 Mämmin teko, puolukoita sekaan.
DOI: 10.58167/f0wipo
title: AK4160 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kannosto, Mauno,s. 12.4.1915, laitosmies, 5-rivinen harmonikka 01 Kehruuvalssi. 02 Pidätyspolkka. 03 Patespan. 04 Martin Vappu. 05 Kauhajokisten komia polkka. 06 Iipulikukko. 07 Nyrkkipolkka. 08 Vintelska eli vengerska. 09 Kolmoispolkka. 10 Kerenski. 11 Amerikanpolkka. 12 Rakuunapolkka. 13 Talouspolska. 14 Kauhajokisten polska. 15 Suupohjan polska. 16 Koiviston polska. 17 Purpuripolska. 18 Kiikka-Iikoon polska. 19 Haudanmaan polska. 20 Eteläpohjalainen tulopeli. 21 Rekitalon marssi. 22 Ruotsalainen marssi. 23 Keskipohjalainen tulopeli. 24 Veikkarin polkka. 25 Kettusen Jussin mollipolkka. 26 Vepsälän Kallen polkka. 27 Vanhan Seikun polkka. 28 Tikka-Jaakon polkka. 29 Vaninmillin polkka. 30 Hiskin Iikoon polkka. 31 Jupakan Alfreen polkka. 32 Mooses-suutarin urkunistin polkka. 33 Hannukselan Matin polkka. 34 Ojalan Oton polkka. 35 Ilmajoen polkka. 36 Jalasjärven polkka. 37 Vimpelin polkka. Kesto: 00:30:29
DOI: 10.58167/fneaem
title: AK4918 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Purmonen, Sanni o.s. Palvinen,s. 20.8.1899 Ilomantsin Melaselässä 01 Kuteiden ja loimien kehrääminen sarkaa varten. 02 Saran tamppauttaminen Jäniskoskella. 03 Sarkahousujen paikkaaminen, loppuun kuluneista jalkineita lapsille. 04 Käsitöiden teko iltaisin. 05 Kahvin käyttö, ohraa sekaan. 06 Kahvin osto; velaksi osto kaupasta. 07 Kahvin paahtaminen. 08 Kahvin jauhaminen myllyllä tai huhmarella. 09 Kahvilaadut. 10 Ohran paahtaminen. 11 Laulu "Meijän järves ol äijä kalua". 12 Kertojan laulujen teko. 13 Kertojan asuminen Parppeinvaaralla; Parppein vanha talo. 14 Laulu "Vanha Sanni-muori pellavia kehrää", oma sepite. 15 Kertojan laulaminen päiväkodin lapsille. 16 Laulu "Mamma luki lapsiansa". 17 Paljon lapsia perheissä.
DOI: 10.58167/7pdks9
title: AK5278 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Yösijan ja ruoan antaminen kulkijoille. 02 Kulkukauppias Miikan halvaantuminen Vehmaan pirtissä. 03 ”Pelmannit” ja ”pelaaminen”, soittajat ja soittaminen. 04 Kertojan isä Kalle Oskari Vehmas 1-rivisen hanurin soittajana. 05 Nimitykset ”harmonikka”,”haitari” ja ”hanuri”. 06 Kallion torpan eli Viikin tyttärien suosima sakilaismuoti, otsatukka ennen polkkatukan tuloa muotiin. 07 Pikku-Jaakko, viulunsoittaja; Salmisen soittajasuku. 08 Talosen etumies hyvä laulaja. 09 Kertojan serkut viulunsoittajina, mm. kauppias Frans Toivonen. 10 Vianterin tai Vilanterin Antti, 1-rivisen hanurin soittaja, vasenkätinen, hanurissa tämmitapit alaspäin. 11 Vilanterin Antin polkka rallatettuna. 12 Klarinetinsoittaja koskimestari Fischer Kokolla. 13 Fischer valokuvaajana, mm. kertojan mummon hautajaisissa. 14 Koskimestari Fischer. 15 Klarinetinsoittaja kauppias Rautanen Tammelan Liesjärveltä. 16 Pässimäen Heikki eli Heikki Rantala Hattulasta, klarinetinsoittaja, hääsoittaja, hänen veljenpoikansa soittanut mukana viulua. 17 Kertojan vanhempien häissä 8.8.1896 soittanut Honkamäen seppä Hattulasta ja 1-rivistä hanuria Pajulan Jaakko Kaukjärveltä; kertojan keskustelu rovasti Marttalan kanssa vanhempiensa häistä, kasku. 18 Isoäidin muistot Rengosta. 19 Morsiamen kruunun käyttö. 20 Kaaso, morsiamen pukija. 21 Lapsia ”löijän” kantajina häissä; huntu vain neitsytmorsiamella. 22 Puhemiehen käyttö, kylän vakinainen puhemies Pudotuksen Jussi. 23 Kertojan serkun avioituminen ja asuminen entisessä Pudotuksen Jussin asunnossa. 24 Pudotuksen Jussi kertojan enon puhemiehenä. 25 Puhemiehen palkka. 26 Puhemiehen käyttö tapana. 27 Puhtilan isännän kosintamatka puhemiehen kanssa Kalsun Mänttärille, kihlaus ja Puhtilaan tuodut kapiot; sanonta ”Nys si mennään, sano Puhtila”.
DOI: 10.58167/yj6qqc
title: AK4738 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tunturi, Otto,s. 21.10.1906, rovasti 01 Lujasen vaikutus beckiläisyyden leviämiseen ja yhteydenpito rukoilevaisuuteen. 02 Pula-ajan leimaama Alajärvi 1930-luvulla. 03 Vireää seurakuntaelämää 1930-luvulla Alajärvellä. 04 Evert Soinin, rovasti Johanssonin apulaisen, persoona ja vaikutus Alajärvellä. 05 Lestadiolaisuus Alajärvellä. 06 Kurejokelainen Iisakin Erkki, lestadiolainen maallikkopuhuja. 07 Kustaa Ranttila, lestadiolainen puhuja. 08 Antti Koskela, lestadiolainen puhuja. 09 Lestadiolaisten seuranpitopaikkoja: Pekkala, Viinamäki, Talpakka, Linnanmäki, Menkijärvi, Kurejoki. 10 Soinin papin Veikko Simolan erottaminen lestadiolaisesta liikkeestä. 11 Paavo Viljanen, lestadiolaisesta liikkestä erotettu pappi. 12 Helluntailaisuuden vaikutus Alajärvellä. 13 Helge Luoma-aho, vanhimpia helluntailaisia puhujia Alajärvellä. 14 Hotakainen, Björkbacka - helluntailaisia puhujia Alajärvellä. 15 Helluntailaisten ja kirkon suhteet Alajärvellä. 16 Jehovantodistajien ilmestyminen Alajärvelle. 17 Herännäisyyden osuus Alajärven uskonelämässä. 18 Lapuan ja Alajärven erot uskonelämässä ja poliittisessa elämässä. 19 Kertojan virkaanasettajaiset 1938; professori Nelimarkan keskeytys rovasti Kareksen esitelmään. 20 Peltokallio, herännäisten pappi Alajärvellä ennen kertojan muuttoa paikkakunnalle. 21 Kirkollisvaalien vilkkaus Alajärvellä; joitakin tapauksia. 22 Siionin kannel -laulukirjan käyttö Alajärvellä. 23 Evankelisten ja Todistajaseuran eroja. 24 Evankelisia kyliä Alajärvellä.