DOI: 10.5279/dk-sa-dda-1609
title: Unges valg af videregående uddannelse, 1989-91
title: Young People's Choice of Higher Education, 1989-1991

description: Formål
        
        Formålet med forskningsprojektet ''Unges valg af videregående uddannelse'' er at søge svar på en række spørgsmål om, hvorfor unge vælger videregående uddannelse, som de gør:
      
        - Hvordan øver forudsætninger (som fx køn, bopæl og social status)
        
        indflydelse på valget?
        
        - Hvilke grunde anfører de unge selv til at vælge, som de gør?
        
        - Hvorfor fortryder mange deres første studievalg og starter på en
        
        anden uddannelse i stedet?
        
        - Hvordan indvirker adgangsreguleringen på valget og på
        
        overvejelserne forud for valget?
        
        - Hvilke informationer om uddannelserne bruger de unge?
        
        - Hvor påvirkelige er de unges valg af oplysninger om fx
        
        beskæftigelsesudsigter?
      
        Det er projektets intention at forene et beslutningsteoretisk udgangspunkt, der interesserer sig for den enkelte persons overvejelser og valg, med et såkaldt allokeringsteoretisk udgangspunkt, som interesserer sig for de samfundsmæssige processer, der fordeler ungdommen på samfundets uddannelser og erhverv.
        
        Projektet påbegyndtes i efteråret 1988 og afsluttes i 1992, idet det er tilrettelagt som en forløbsundersøgelse, hvor man har fulgt et udvalg af unge gennem næsten tre år.
        
        Projektet er støttet af Statens Samfundsvidenskabelige Forskningsråd. Projektet er hjemmehørende på Danmarks Pædagogiske Institut og er udført af en projektgruppe, der også rummer forskere fra Københavns Universitet og Danmarks Tekniske Højskole.
      
        Uddannelsespolitisk interesse
        
        Tilgangen og adgangsreguleringen til de videregående uddannelser har siden midten af 1960''erne været et af landets mest omdiskuterede uddannelsespolitiske problemer. Indføringen af den generelle adgangsregulering i 1977 har ikke gjort diskussionen mindre. Der var i slutningen af 1980''erne en generel uddannelsespolitisk tilslutning til, at der var behov for udvikling af nye metoder til regulering og påvirkning af de unges uddannelsesvalg. Særligt problemet om det store antal afviste unge har spillet en rolle i diskussionen.
        
        Der er fremkommet en omfattende kritik af adgangsbegrænsning på basis af eksamenskvotienter. Kritikken er dog ikke dokumenteret ved større undersøgelser. Projektgruppen håber, at deres projekt kan belyse en række af kritikpunkterne nærmere.
        
        Også frafaldet har i de senere år været diskuteret som et af de højere uddannelsers største problemer. Frafaldet skal for en stor dels vedkommende ses som et led i den langvarige proces, som uddannelsesvalget er. Mange gange er der snarere tale om fravalg end om frafald. Studieophøret skal derfor ses som et led i de unges overvejelser, som en afprøvning af både dem selv og uddannelserne.
      
        Vejledningsmæssig interesse
        
        Gennem de ca. 15 år, den generelle adgangsbegrænsning har været praktiseret, har det været en uddannelsespolitisk intention at styre de unges interesser over mod uddannelser med gode beskæftigelsesudsigter. Midlet hertil har først og fremmest været oplysning og vejledning, og indsatsen er med årene blevet yderligere intensiveret. Det danske vejledningssystem er - set i international målestok - af ganske betydeligt omfang.
        
        Set over de forløbne ca. 15 år er påvirkningen af de unges uddannelsesmæssige præferencer kun i et vist omfang lykkedes. Flere træk peger således på, at oplysningsindsatsen kun har haft en begrænset indflydelse på de unges præferencer.
        
        Man håber gennem undersøgelsen at kunne kortlægge de unges brug af information og vejledning - herunder hvilken rolle oplysningerne spiller for de unges egne overvejelser.
      
        Delprojekter
        
        Undersøgelsen er opdelt i tre delprojekter. Langt det største projekt er forløbsundersøgelsen af et udsnit af de unge, som i skoleåret 1988-89 gik i 3. G. og 2. års HF. De to mindre projekter er en registerundersøgelse af mønstre i de unges ansøgninger og en undersøgelse af den historiske udvikling i ansøgningstallene.
      
        Forløbsundersøgelsen omfatter et udsnit på ca. 1400 unge, ca. 60 klasser, der i foråret 1989 stod over for at skulle færdiggøre deres gymnasie- eller HF-uddannelse.
        
        Undersøgelsespopulationen blev fulgt frem til foråret 1991. Man vil søge at kortlægge de unges baggrund, deres overvejelser over uddannelsesvalget, deres første valg, vurderingen af om valget var rigtigt og deres eventuelle omvalg.
        
        Forløbsundersøgelsen blev gennemført med tilladelse fra Direktoratet for gymnasieskolerne og HF og med praktisk bistand fra skolerne, studievejlederne og deres faglige forening.
        
        Forløbsundersøgelsen er gennemført efter følgende tidsplan:
      
        Efteråret 1988: Indledende interviews, spørgeskemaudvikling.
        
        April 1989: Udfyldning af spørgeskema I i 1-2
        
        studievejledningstimer i ca. 60 klasser.
        
        Juni 1989: Personlige interviews med ca. 25 elever.
        
        November 1989: Spørgeskema II pr. post til privatadresse.
        
        Efterfulgt af personlige interviews.
        
        Marts 1990: Spørgeskema IIA pr. post til privatadresse.
        
        Efterfulgt af personlige interviews.
        
        April 1991: Spørgeskema III pr. post til privatadresse.
        
        Efterfulgt af personlige interviews.
      
        Registerundersøgelsen gennemføres som en undersøgelse af, hvilke sammenhænge der afsløres i de unges uddannelsespræferencer, når man sammenligner deres uddannelsesvalg af første prioritet med lavere prioriterede valg. Er der en faglig logik i valgene, afspejler de ønsker om en bestemt type job, eller er der helt andre typer af sammenhænge i valgene?
        
        Registerundersøgelsen er gennemført ved et udtræk fra Den Koordinerede Tilmelding (KOT) i januar 1992.
      Den historiske undersøgelse udføres som en samling og systematisering af allerede tilgængelige oplysninger om udviklingen i ansøgertallene til forskellige videregående uddannelser, gennemførelsesprocenter m.m. Undersøgelsen vil dreje sig om eventuelle sammenhænge mellem de unges præferencer og generelle samfundsmæssige og kulturelle strømninger
description: Purpose     #The purpose of the research project 'Unges valg af videregående uddannelse' (Young People's Choice of Higher Education) is to obtain information about young people's choice of higher education:     #     #- How do background factors such as sex, place of residence, and     #  social status influence the choice of study?     #- What reasons do the young people themselves state for     #  their choice of study?     #- Why do many young people regret their first choice of study     #  and choose another education instead?     #- How do the admission restrictions influence the choice of     #  study and the considerations prior to the choice?     #- Which types of information do the young people use?     #- To which an extent is the young people's choice of study     #  influenced by information about future employment prospects?     #     #The purpose is to combine a 'decision' theory, which deals with the individual's considerations and choices with a so-called 'allocation' theory, which deals with the processes in society which form the basis of the distribution of young people on education and occupations.     #  The project was initiated in the autumn of 1988 and it will be completed in 1992. It is a longitudinal study in which a sample of young people is followed for nearly three years.     #  The project was funded by the Danish Social Science Research Council. It was initiated by the Danish Institute of Educational Research and it was carried out by a project group which includes researchers from the University of Copenhagen and the Technical University of Denmark.     #     #Education policy     #Since the mid-60s the intake of students and the restricted admission to higher education have been the most discussed education political problems; and the introduction of the general numerus clausus in 1977 intensified the debate. At the end of the 1980s it was widely accepted that it was necessary to develop new methods of regulating and influencing young people's choice of education. One of the major issues of the debate has been the large number of young people who are not admitted.     #  Restricted admission based on examination quotients has been severely critized. However, this criticism has not been documented by means of major surveys. The project group hopes that this project may subject a number of points of criticism to a more detailed examination.     #  The drop-out rate has also been discussed in recent years as one of largest problems in connection with higher education. The drop-out rate should, to a large extent, be regarded as a stage of the long process which the choice of education is. In many cases it is about opting out rather than dropping out. Dropping out therefore has to be considered as an element in the young people's considerations, as a testing of themselves as well as the various types of study.     #     #Information and guidance     #During the approx. 15 years in which restricted admission has been employed the education political intention has been to direct the young people's interests towards an education with good employment prospects. This has been done, primarily, by means of information and guidance, and the efforts have gradually been intensified. The Danish guidance and counselling system is - according to international standards - very extensive.     #  During the last approx. 15 years the attempts at influencing the young people's educational preferences have only to some extent been successful. Thus, there are many indications that the efforts concerning information and guidance have only to a limited extent influenced the young people's preferences.     #  The primary investigators hope to be able to map out the young people's use of information and guidance - including how the information influences the young people's own considerations.     #     #Part projects     #The survey is divided into three part projects. The largest project by far is the longitudinal survey of a sample of young people who in the school year 1988-89 were in the third form of the 'gymnasium' (Upper Secondary School) or the second form of HF (Higher Preparatory Examination). The two minor projects are a register survey of 'patterns' in the young people's applications, and a survey of the historical development of the number of applicants.     #     #The longitudinal survey comprises a sample of approx. 1400 young people, in approx. 60 forms, who were about to complete their gymnasium or HF examination in the spring of 1989.     #  The survey population was followed until the spring of 1991. The purpose was to map out the young people's background, their considerations concerning choice of education, their first choice, an assessment of whether it was a right choice, and whether they made a second choice.     #  The longitudinal survey was carried out with the permission of the Directorate for Upper Secondary Education (Direktoratet for Gymnasieskolen og HF) and with practical assistance from the schools, the student counsellors, and their trade organization.     #  The longitudinal survey was carried out according to the     #following schedule:     #     #Autumn 1988: Preliminary interviews, questionnaire preparation.     #April 1989: Completion of questionnaire I in 1 or 2 student     #  guidance lessons in approx. 60 classes.     #June 1989: Personal interviews with approx. 25 students.     #November 1989: Questionnaire II sent to private address.     #  Followed by personal interviews.     #March 1990: Questionnaire IIA sent to private address.     #  Followed by personal interviews.     #April 1991: Questionnaire III sent to private address.     #  Followed by personal interviews.     #     #The purpose of the register survey was to map out and examine various aspects revealed as regards the young people's education preferences when their choice of education of first priority is compared with choices of a lower priority. Are the choices based on any logic as regards type of study, do they reflect the wish for a certain type of job, or are the choices based on totally different connecting principles.     #  The register survey consists of an extract from the Co-Ordinated Enrolment System (Koordinerede Tilmelding - KOT) in January 1992.     #     #The historical survey is a collecting and systematizing of already existing available information about the development of the number of applications for various types of education, completion percentage, etc. The survey deals with possible connections between the young people's preferences and general social and cultural trends
description: Se abstract
description: See abstract