cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/luek3d
title: AK4948 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nenonen, Anna o.s. Lempiäinen ja Tella, Johannes,ed. s. 4.3.1903 Ruokolahdella, jälk. s. 1.9.1895 Ruokolahdella 03 Anna Nenosen henkilötietoja. 04 Johannes Tellan henkilötietoja. 05 Hanurinsoittaja Juho Sikiö ja viulun- ja hanurinsoittaja Juho Huhtanen. 06 Triangelin käyttö. 07 Viulunsoittaja Liukka Soinilassa. 08 Lava Hännilässä, iltama- ja kokoontumispaikka. 09 Iltamat ja nurkkatanssit. 10 Tanssilava ja nuorisoseurantalo. 11 Työväentalo Salosaarella, nuorisoseurantalot Virmatjoella ja Rasilassa. 12 Urheilu: juoksulajit. 13 V. 1912 olympialaiset. 14 Muita urheilulajeja; talvella voimistelua, vapaaliikkeitä rautatangon kanssa. 15 Pyramidin teko. 16 Naisten voimistelu ja urheilu; Jenny Palviainen ja Aino Sikiö, juoksijoita. 17 Näytelmä- ja lausuntatoiminta nuorisoseurassa. 18 Kylien väliset köydenvetokilpailut. 19 Ei parrunheittoa eikä keihäänheittoa, potkupallon pelaaminen, ei lyöntipallolajeja. 20 Naiset nuorisoseuratoiminnassa: näytteleminen, puhvetin pito; näytelmät. 21 Kansanlääkintä: ruusunkääreet. 22 Ruusunkääreiden tekijöitä: Eeva Nenonen, Katri Vilkko. 23 Mustalaiset povareina. 24 Anna Nenosen peukalon vahingoittuminen, ei lääkärinhoitoa; lääkäri Heikki Piponius Tainionkoskella. 25 Eläimet terveitä, karjan ruokinta. 26 Mustalaiset salvureina. 27 Antti Luukkonen ja hänen poikansa, salvureita. 28 Kiihtelysvaarasta tullut Mikko Palviainen, salvuri ja suonenlyöjä. 29 Lääkekasvit, ruusunkääreiden ainekset. 30 Tervanpoltto padassa. 31 Tervahauta. 32 Kutomakurssit, ei ammattikutojia. 33 Pellavan ja villan käsittely, tamppauslaitos Rasilassa kauppias Markulla. Nenonen, Linda o.s. Kostiainen,s. 9.7.1904 Ruokolahden Kaitulinpäässä 01 Reikonhäntä, kasvi josta tehtiin mm. hautaseppeleitä. 02 Turkinpalkoviina ja ruusuntipat lääkkeinä, turkinpalkokasvi.
DOI: 10.58167/iwdatu
title: AK4247 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuomisto, Lauri ja Tuomisto, Siiri o.s. Talvitie,ed. Oskarinpoika, s. 9.10.1896 Jurvan Niemenkylässä, puuseppä, jälk. Jaakontytär, s. 29.1.1909 Jurvan Niemenkylässä 01 Kuvamaalin teko odraukseen. 02 Pohjamaali. 03 Paklaus ja hionta. 04 Maalaus öljymaalilla ja hionta. 05 Ootraus. 06 Refle-lakka, erään miehen saama köllinimi "Refles". 07 Vernissalakka odratulle pinnalle. 08 Kuvamaalin teko. 09 Odraus vanha taito, kertoja nykyään odraaja. 10 Odrauskuviot. 11 "Oravanhäntäpensselit", maalisiveltimiä. 12 Kertoja kirvesmiehenä rakennuksilla. 13 Oman talon rakentaminen. 14 Kertoja kirnujen tekijänä. 15 Kolkku eli kirnun mäntä. 16 Höylät ja muut työkalut. 17 "Mettäsikaanen" eli "oravanhäntäpensseli". 18 Kruusupeilejä ei tehty. 19 Tyylihuonekaluja ei tehty Niemenkylässä. 20 Huonekalujen valmistus Niemenkylässä, Niemelän ja Hakolan verstaat. 21 Pirttikalustojen teko. 22 Pirttikaluston osat. 23 Pirttikalustojen värit. 24 Laitamäki Joel, hääpelimanni. 25 Nurkkatanssit. 26 Palkan kerääminen pelimannille, pelimannirinki. 27 Ringin tanssiminen häissä. 28 Pelimanni Joel Laitamäki. 29 Siiri Tuomiston henkilötietoja. 30 Pakarin Sulo, 2-rivisen hanurin soittaja Kaijanloukolta. 31 Joel Laitamäki viulun- ja hanurinsoittajana, tahtirauta mukana. 32 Pennihäät eli pikkuhäät. 33 Putikan Eetlan pikkuhäät. 34 Pikkuhäät Laihialla, hoijakka. 35 Polskaa ei tanssittu. 36 Hoijakka, viimeinen tapaus jolloin tanssittu hoijakkaa. Kesto: 00:30:55
DOI: 10.58167/e0lehc
title: AK5135 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lapinlahden Pelimannit 04 Pällikkään sottiisi. 05 Rikkaan valssi. 06 Joonaan jenkka. 07 Soaren polokka. 08 Tervon sottiisi. 09 Oton rimppa. 10 Masurkka Pällikkäästä. 11 Noron Pekan sottiisi. 12 Riikan sottiisi. Karppinen, Aatu ja Tenhunen, Taavetti,ed. harmoni ja jälk. viulu 01 Jetkulan polkka. 02 Vanha masurkka. 03 Ravipolkka.
DOI: 10.58167/ucbrek
title: AK4894 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Oksanen, Väinö Valdemar,Samulinpoika s. 24.3.1901 Honkilahdella 01 Ravustus kertojan lapsuudessa; rapujen keittäminen ja lihan suolaaminen pyttyihin. 02 Rapupytyt lepästä, ravunlihan myynti Turun torilla; ravuista otettu liha. 03 Täysmittaisten rapujen myynti Säkylään. 04 Järven ylitys soutamalla, purjetta ei käytetty. 05 Rapukanta ja rapujen hinta 1930-luvulla. 06 Piisamit rapujen ja simpukoiden hävittäjinä. 07 Ravunsyötit. 08 Ravunpyynti pimeässä. 09 Rapujen säilytys sumpussa, raakaa perunaa niille ruoaksi. 10 Tuoreita lehtiä rapujen kuljetuslaatikkoon, ilmareiät. 11 Kalojen säilytys sumpussa. 12 Mateen pyynti koukulla talvella. 13 Ankeriaan istutus ja niiden saanti nykyään. 14 Ankerias syö kaloja verkoista. 15 Ankeriaan pyynti pitkälläsiimalla. 16 Kirjolohen istutus, aiemmin lohia Kauttuankoskessa. 17 Kuhaa istutettu vähän. 18 Ahvenkannan häviäminen, aiemmin paljon isoa ahventa. 19 Koskeljärven laskemisen vaikutus kalakantaan. 20 Korte karjanrehuna. 21 Kertoja ei muista Pyhäjärveen liittyviä paikallistarinoita. 22 Patsas Kauttualla siianistutuksen muistona; istutetun muikun menestyminen. 23 Siianpyynti. 24 Muikkuverkkojen liikkuminen. 25 Nuottien koko. 26 Muikun lyhytikäisyys, muikun ja siian risteytymät; siika ja muikku tärkeimmät kalat Pyhäjärvessä. 27 Kertojan nuoruudessa ei savustettu kalaa. 28 Muikun savustus nykyään, muikun käyttötavat. 29 Paras kalakeitto ahvenista. 30 Ahvenien ja särkien kuivaaminen kananrehuksi. 31 Särkien suolaaminen. 32 Suolasärjen syöminen. 33 Savustettu ankerias, voimakasmakuinen kala. 34 Ei koskipyydyksiä, lahnan pyynti ojasta rysällä. 35 Pikkukalan pyynti lipolla. 36 Haukien onkiminen, elävä kala syöttinä. 37 Virvelin käyttö ja uistimen veto, kuhan uistelu yöllä. 38 Ei lihasyöttiä pitkäänsiimaan.
DOI: 10.58167/dqz9pj
title: AK4339 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mustonen, Bertta Maria,16.6.1894 Tuusniemellä 01 Saran kutominen ja tamppauttaminen. 02 Suolan haku Tuusniemelle Pietarista tai Oulusta, suola-arkku. 03 Pietariin ja Ouluun vietävät myyntiartikkelit, tavarat pakattu raudoitettuihin arkkuihin. 04 Kertojan isä mukana Oulun matkalla. 05 Alkoholin kuljetus Kuopiosta Joensuuhun, hevoskuormien vartiointi; varkaus kuormasta Tuusniemellä. 06 Kertoja Ilomantsissa v. 1919-21 kirjanpitäjänä, majatalokyydin kesto sieltä Tuusniemelle kaksi vuorokautta. 07 Jussi Turusen kauppa, ensimmäinen Tuusniemen kirkolla. 08 Kauppias Turunen säätyvaltiopäivillä, kanavahankkeen läpi vieminen. 09 Jussi Turusen saha ensimmäinen Tuusniemellä. 10 Höyryllä käyvä mylly 1910-luvulla. 11 Turusen suuri karja ja sen hävittäminen luomataudin takia, talon maiden myyminen. 12 Puutavaran myynti vaikeaa ennen v. 1916. 13 Kaski, jota kertoja ollut kaatamassa; paikalla nyt oleva metsä. 14 Viertämätön "kaski" ja kylvetty "huhta", nimitykset. 15 Kasken kaataminen, sanonta "Tiellä kuin pitkä kanto kaskessa". 16 Rankojen ajaminen kaskelta kotiin polttopuiksi. 17 Kasken polttaminen. 18 Kaskenpolttajan jalkineina märät tuohivirsut. 19 Kasken viertäminen kuumaa työtä. 20 Lasten työnä kekäleiden polttaminen. 21 Lehmien laidunmaat. 22 Nurmikoiden polttaminen naurismaiksi, nauriin kylväminen sylkemällä. 23 Naurisvarkaissa käyminen, korkea aita. 24 Nauriiden syöminen. 25 Nauriskukko. 26 Savolainen leipä: hapanlimppu. 27 Heinänteko. 28 Leipominen heinäajaksi, leipien säilytys jyvälaarissa. 29 Homeisen leivän syöminen, että pysyisi uidessa paremmin pinnalla. 30 Leipien säilytys jyvälaarissa. 31 Leipominen melkein joka viikko. 32 Pyöreät leivät, ei reikäleipää, ei leipien pistelyä. 33 Leipätaikinan teko ja leivän leipominen.
DOI: 10.58167/uxzo2j
title: AK4092 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Katajavuori, Ulla,kantele 01 Työkello. 02 Taivas on sininen ja valkoinen. 03 Luoksemme kun leikkeineen. 04 Tuuditan tulisoroista. 05 Porsaan tanssi. 06 Eikä ne haavan lehdet lakkaa. 07 Muntteri-tanssi. 08 Minkä mä taidan onnellein. 09 Masurkka. Kesto: 00:12:36. Sikermä suomalaisia kansanlauluja ja -tansseja, sov. Eero Koskimies
DOI: 10.58167/xirbjq
title: AK4958 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kosteikko, Eero,s. 23.12.1900 Vaasassa 01 Kertoja avustajana Tampereen Teatterissa. 02 Tampereen Amatööriteatteri, sieltä lähtöisin olevan ammattinäyttelijät, lehtikirjoitus vuodelta 1970. 03 Amatööriteatteri työväentalolla. 04 Tampereen Amatöörinäyttämö. 05 Ohjaaja Jalmari Parikka. 06 Johtajat ja ohjaajat. 07 Kertojan roolit. 08 Kertoja Vaasassa v. 1922 Työväenteatterin iltanäyttelijänä. 09 Lähtö Tampereelle veljien kanssa, linja-autonajo vuorotyötä. 10 Tampereen Teatteriin avustajaksi, ohjaaja Vilho Siivola. 11 Teatterimuistoja, kertoja lukee lehtiartikkelia. 12 Amatöörinäyttämö raittiustalolla, sen perustajat. 13 Pohjalaisia-näytelmän esittäminen raittiustalolla, kertoja faltesmannina, Yrjö Ahonen Jussina. 14 Tampere teatterikaupunkina. 15 Kertoja ei tekemisissä Kosti Elon kanssa. 16 Työväenteatterin ja Tampereen Teatterin arvostus, laulutaidon tärkeys. 17 Kertojan poika näyttelijänä. 18 Kertojan rooli TV-näytelmässä Moreeni. 19 Kertojan huonokuuloisuus ja kuulolaite. 20 Amatöörinäyttämön esittämät näytelmät, ei operetteja eikä laulunäytelmiä. 21 Keijo Lindroos Amatöörinäyttämöllä nuorena. 22 Kertojan poika näyttelijänä, aluksi Sörnäisten Työväennäyttämöllä, sieltä Tampereen Teatteriin. 23 Ei äänen harjoittelua. 24 Runojen kirjoittaminen kertojan harrastuksena. 25 Keväinen runo "Pilvein säröt taivahalla". 26 Veikko Sinisalo lausujana. 27 Nikolai Auvinen, lausuja Vaasassa. 28 Lausuminen paatoksella. 29 Klaara Näre-Keskinen lausujana. 30 Runo "Mennyttä aikaa muistelen", katkelma alusta.
DOI: 10.58167/ccfxzl
title: AK4986 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Yrjö Hugo Johannes ja Rainio, Atte Ilmari,ed. s. 23.2.1903 Tampereella, linja-autoliikenteen harjoittaja, jälk. s. 9.1.1900 Helsingissä, diplomi-insinööri 32 Shell ja Nobel-Standard Matkahuollon osakkaina, erosivat myöhemmin. 33 Bensiinin Kuluttajat Oy, venäläisen ja virolaisen bensiinin tuoja. 34 Matkahuollon toiminta bensiiniyhtiöiden huoltoasemien sekä kahviloiden yhteydessä, mm. Porissa kahvila, pohjoisessa urheiluliikkeissä. 35 Rautateiden tavaraliikenne. Penttilä, Yrjö Hugo Johannes,s. 23.2.1903 Tampereella, linja-autoliikenteen harjoittaja 17 Linja-autoliiton ja matkahuollon perustaminen 14.3.1929, alkuunpanija Kaarlo Leander. 18 Tampereelle v. 1929 kaksi linja-autoasemaa.. 19 Linja-autoliiton ja matkahuollon perustaminen 14.3.1929, Leander otti matkahuoltopalvelut hoitoonsa. 20 Leander hoiti matkahuoltoa vuoden, Linja-autoliitto otti linja-autoasemat hoitoonsa, Väinö Laesvuori niitä hoitamaan. 21 Toimintojen keskittäminen Matkahuolto Oy:lle, Rainion osuus tässä työssä. 22 Toinen linja-autoasema Pyynikintorilla, toinen ortodoksisen kirkon lähellä, niissä huoltoasema samassa. 23 Matkalippujen ennakkomyynti. 24 Leanderin aloite viikko- ja sanomalehtien myymiseksi linja-autoissa. 25 Rahtikirjat käytössä, ei vakuutustoimintaa. 26 Kaksi asemaa käytössä vuoteen 1938, jolloin valmistui uusi linja-autoasema. 27 Liikennöitsijät matkahuollon käyttäjinä lähes sataprosenttisesti. 29 Mielipiteiden muokkaus suosiolliseksi matkahuoltoyhtiötä kohtaan insinööri Rainion saavutus. 30 Helsingin ja Turun liittyminen matkahuoltoverkostoon, insinööri Väntti. Rainio, Atte Ilmari,s. 9.1.1900 Helsingissä, diplomi-insinööri 01 Kertoja Amerikassa, töissä terästehtaalla ja kursseilla Studebackerin tehtaalla. 02 Vanhan auton osto ja sen kunnostus. 03 Jarrutehtaalla ja kaasutintehtaalla opissa. 04 Firestonen tehtaalla Ohiossa, renkaiden vulkanointi. 05 Paluu Suomeen lokakuussa 1930, kertojan Amerikasta tuoma ehkäisevän huollon ajatus ei saanut vielä kannatusta. 06 Kertoja Korpivaaralle tekniseksi johtajaksi, 3 vuoden kuluttua sieltä Matkahuoltoon. 07 V. 1936 vasta perustetun Tapaturmantorjuntayhdistyksen palvelukseen, valistustyö. 08 Tapaturmantorjuntayhdistyksen toiminnan rahoitus, teollisuuden edustajia mukana. 09 Vakuutusyhtiöitä yhdistyksessä mukana, niillä myös omaa vastaavaa toimintaa. 10 Elanto mukana tapaturmantorjuntayhdistyksessä. 11 Työtapaturmat yhdistyksessä laajin sektori. 12 Yhdistyksen perustajia: Gösta Serlachius ja eräs entinen Sammon edustaja. 13 Kertoja tutustunut Chicagossa Safety Council - järjestön toimintaan. 14 Kertoja ensin merivoimien esikunnassa, sitten kansanhuoltoministeriön palveluksessa sodan aikana. 15 Kertoja v. 1945 Korpivaaralle, puukaasuttimien valmistus siellä. 16 Kertoja Korpivaaralla v. 1945-1966. 28 Tampereella linja-autoliikenteen paikallisyhdistys luovutti osuutensa matkahuoltoon mukisematta toisin kuin Helsingissä ja Turussa. 31 Matkahuoltoverkostossa aluksi Tampereen lisäksi pieniä asemia, Vakuutusyhtiö Liikenne, Shell, Nobel-Standard (nyk. Esso) ja Linja-autoliitto osakkaina.
DOI: 10.58167/npoci4
title: AK4869 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pahkamäki, Tyyne Maria o.s. Nieminen,Juhontytär s. 23.5.1911 Korpilahden Pajulahdella 01 Koskis-Matti, korpilahtelainen lauluntekijä. 02 Koskis-Matin viulunsoiton kuuntelu rippikoulutyttönä. 03 Koskis-Matti sahan-, kanteleen- ja viulunsoittajana, kertoja ei muista Koskis-Matilla olleen harmonia. 04 Koskis-Matti puuseppänä: mankelien teko, jokainen mankeli erimallinen. 05 Koskis-Matin konsertit: laulua kanteleen säestyksellä, tanssimusiikkia viululla. 06 Koskis-Matin lapset. 07 Koskis-Matin viinankäyttö ja hänen tekemänsä pilkkalaulut. 08 Koskis-Matin laulu "Niinhän se saisi käydä Matille aina", katkelmia. 09 Koskis-Matin laulujen teko. 10 Koskis-Matin kiertely Jämsässä ja muissa pitäjissä, auton alle jääminen Jämsässä. 11 Koskis-Matin ulkonäkö. 12 Koskis-Matin viinankäyttö. 13 Koskis-Matin vaimo. 14 Piirileikin arvostus 1920- ja -30-luvulla, nimitys "rinkitanssi"; piirileikki ja tanssi Koskis-Matin konserteissa. 15 Renkien ja piikojen kuuliaiset kissaviikoilla, lahjojen ja rahan antaminen avioon aikoville. 16 Soittajille ei palkkaa nurkkatansseissa, hatun kierrättäminen soittajan hyväksi. 17 Koskis-Matin konserttien pääsylippujen hinta. 18 Koskis-Matin laulaminen; kuplettilaulajia ei käynyt Korpilahdella. 19 Kertojan muutto Jämsään v. 1970, asunut Jyväskylän maalaiskunnassa 17 vuotta. 20 Kertojan ensimmäinen aviomies Väinö Kallio ja avioliitosta syntyneet lapset. 21 Kertojan toinen aviomies Taito Aaretti. 22 Kertojan sisarukset, syntymäpaikka Luhtakannan torppa Rutaniemessä, kertojan isä Juho Selim Nieminen. 23 Kotitorpan asuinrakennus, lehmät ja hevoset. 24 Renki-Heikki metsäajoissa. 25 Kertojan setä Kalle Nieminen hyvä laulaja, Vihtori-setä hanuripelimanni. 26 Kertojan isä soittanut 1- ja 2-rivistä hanuria sekä huuliharppua. 27 Kertojan laulutyyli. 28 Vihtori-setä ja kertojan veli Oskari pelimanneina; kertojan veljet ja sisar. 29 Kertojan veli Onni ja hänen poikansa Perttu 5-rivisen harmonikan soittajia. 30 Vihtori-sedän poika Paavo 5-rivisen harmonikan soittaja. 31 Naapurin isäntä Jalmari Mäkelä viulunsoittajana. 32 Pilkkalaulut; laulu "Uotilan renki se saunassa tappo mekostansa täitä", saneltuna katkelmia. 33 Lähetysompeluseuran pito Jyväskylän maalaiskunnan Nyrölässä. 34 Kertojan pyhäkoulun pito; kyläkunnan, pyhäkoulun ja ompeluseuran pikkujoulujen järjestäminen. 35 Pyhäkoululaulu "Mä olen niin pienoinen". 36 Hengellinen laulu "Tähtitarhain tuolla puolen".
DOI: 10.58167/sfwmiy
title: AK4579 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Grönroos, Frans,Juhanpoika s. 26. 9. 1896 Uudessakaupungissa, merimies, seilimaakari 01 Hautaus merellä. 02 Laivan pysyttäminen paikallaan. 03 Mereen hautaamista koskevat säännökset. 04 Salpietarin kuljetus Chilestä Lontooseen, 5 kuukautta kestänyt matka. 05 Ruoan loppuminen matkalla. 06 Ruoan pyytäminen ohi kulkeneelta matkustajalaivalta turhaan. 07 Tuulen nousu viime hetkellä ja pelastuminen Plymouthiin. 08 Ruokalaivan odottelu Plymouthin luona. 09 Port Patrickin hinaaminen Lontooseen. 10 Ruoan saanti pitkän nälän jälkeen, sairastuminen. 11 Purjehtiminen Lontoosta Maarianhaminaan. 12 Uudestakaupungista tullut hinaaja. 13 Port Patrickin hinaaminen Uuteenkaupunkiin. 14 Viskin tarjoaminen tullimiehille. 15 Port Patrickin myynti romuksi Lyypekkiin ja hinaaminen sinne. 16 Port Patrickin purjeet, valokuva laivasta täysissä purjeissa. 17 Lowhill, kolmimastoinen parkki. 18 Mesaanimasto.
DOI: 10.58167/pwdfva
title: AK5241 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Liljeroos, Frans Vihtori,s. 11.1.1893 Pomarkussa 01 Erilaiset työreet, puu- ja rauta-anturaiset. 02 Kärryt, myös puupyöräisiä. 03 Työn määrä ennen ja nykyään. 04 Talvitie Lassilaan. 05 Talvitiet kirkonkylään ja Laviaan. 06 Ei taloja, joihin ei tietä; hevosen selässä kulku heinämaille. 07 Takamaille pääsy nykyään autoilla, tienrakennukseen hiekkaa koskenperkuusta; taustalla käkikellon ääni ja sitten kellon soittama sävelmä. 08 Susien pyynti sudenkuopalla, sudenkuoppien sijainti kertojan talon mailla. 09 Kertojan ikä. 10 Ei rukoilevaisia, helluntailaisten teltta Perttulassa. 11 Kiertokoulu, opettajien vaihtuminen. 12 Kestikievari Markkulassa Pomarkussa. 13 Rautatietä tarkastamassa käyneet suuret herrat Porista ja Helsingistä. 14 Kertoja nähnyt ensimmäisen auton v. 1918 Helsingissä, saksalaisten kuorma-auto. 15 Kiinteäkappaiset polkupyörät. 16 Kertoja vapaussodassa: Pomarkun valtaus 25.2.1918, punaisten jäljessä Noormarkkuun. 17 Säiden ennustaminen ja almanakan käyttö. 18 Trullien käyminen navetoissa pääsiäisyönä, trullien lentäminen uuniluudalla. 19 Mäkelän Fiina noitana. 20 Rajalan ukko, eläinten parantaja Kairilassa. 21 Ei varkauksia. 22 Kummitukset. 23 Kertojan näkemä maasta nouseva valkea.
DOI: 10.58167/55wtrf
title: AK4540 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Sydämellinen laulu "Flikka kaunis suloinen", merkitty muistiin 1890, saneltuna. 02 Laulu Metsämajalla "Yksi nuori mies meni jahtiin". 03 Piirileikkilaulu "Enkä minä yksin iltoja kuluta", kirj. muistiin Mauno Huhtakangas. 04 Edellisen laulun selostusta. 05 83-vuotias Adelina Nieminen vanhainkodissa, laulujen saaminen häneltä. 06 Vanhojen ihmisten seurustelusta. 07 Juonen Santerin laulu "Komiat sen sanoo jotta ruma minä oon", saneltuna. 08 Seuraava laulu saatu Kauhajärven kirkon vahtimestari Hulda Saarelalta. 09 Balladi Aake ja Elsa "Oli eräs ritari Aake". 10 Piirileikkilaulu Kohtaus "Ennen oli näillä mailla surua ja huolta". 11 Piirileikkilaulu "Niin monta kertaa kun vettä oon nostanu", sanat Hyypästä. 12 Piirileikkilaulu "Järven rannalla ruohostossa". 13 Piirileikkilaulu "Koivumetsän siimekses on lintu lauleskellu", katkelma alusta. 14 Laulu Valkoruusut "Ei taida kukaan arvata". 15 Isoon Hessan laulu "Halasin mä kerran isoa Hessaa Porin markkinoolla", piirileikkilaulu. Kesto: 00:29:07
DOI: 10.6075/j09p3008
title: Data from: Effect of atmospheric forcing resolution on simulated mixed layer depth in the North Pacific

description: This dataset contains daily output from two numerical simulations in the North Pacific domain, using the 0.1 degree Parallel Ocean Program (POP) model in the Community Climate System Model 4 framework. The atmospheric forcing in the first simulation is taken from a 0.6 degree resolution Weather Research and Forecasting (WRF) simulation, and the forcing in the second simulation is the low-pass filtered forcing used in the first experiment. Therefore, these two simulations would be valuable for potential studies evaluating the role of mesoscale atmospheric forcing on the physical state of the ocean (e.g. circulation, sea surface height and mixed layer conditions).
DOI: 10.58167/kbkz5u
title: AK4664 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lähdeniemi, Otto,Aukustinpoika, s. 3.10.1900 01 Tuuli- ja vesimyllyjä Mouhijärvellä, myllyjen sijaintipaikkoja. 02 Jalkamyllyn ja vesiratasmyllyn eroja. 03 Koskimyllyt Saikkalankoskessa, kertojan myllymatkat lapsuudessaan ja nuoruudessaan Saikkalankoskelle. 04 Saarisen mylly ja saha, Saarisen sahan käyttövoimina vesi, höyry ja sähkö. 05 Ei jalkamyllyjä Mouhijärvellä kertojan aikana, pikkumyllyjä Mouhijärvellä. 06 Ohrankuorimakone Saikkalan myllyssä. 07 Myllynkivien materiaali: luonnonkiviset ja "keinotekoiset" myllynkivet. 08 Tuulimylly Passin talossa Karkussa, tuulimyllyt Mouhijärvellä, Kiikassa ja Kiikoisissa, Kiikan vuotuiset myllyjuhlat nykyisin. 09 Vanhanaikaiset listeistä tehdyt katiskat, rakenne. 10 Merrat pajunvarvuista tai langasta, rakenne. 11 Ahventen ja särkien pyynti merroilla kututuroista. 12 Kertoja ei muista nuotan käyttöä, nuotan käytön kieltäminen pikkujärvillä. 13 Ei kalapatoja Mouhijärvellä, ei tuulastusta kertojan aikana, tuulastuksen kieltäminen. 14 Ravut ja ravustus Mouhijärvellä, rapurutto Saikkalanjoessa. 15 Rapusaaliit ja rapujen myynti. 16 Kuoreiden pyydystys lipolla. 17 Kuoreiden käyttö ruoaksi. 18 Pitkänsiiman ja lipon käyttö yhdessä, kertoja ei tunne kuoreiden käyttöä syöttikaloina. 19 Kuoreiden suolaaminen, kuoresaaliiden suuruus ja pyyntiaika. 20 Kertojan lapsuudessa ei mehiläishoitoa, vasta myöhemmin. 21 Kuttujen pito Mouhijärvellä ja ympäristössä. 22 Kertojan kuttu ja sen hävittäminen, kuttu sateen ennustajana. 23 Laskiaisen vietto kertojan lapsuudessa, kertojan mukaan laskiaishuutoja ei lapsilla vaan aikuisilla. 24 Hernekeitto eli papusoppa laskiaisruokana. 25 Ei laskiaissaunaa, saunapäivä talvisin lauantai, kesäisin melkein joka päivä. 26 Vihtojen teko ja säilytys talveksi, lehtikerppojen teko lampaille. 27 Entisajan omavaraisuus ja työnteko ennen ja nykyään maalla. 28 Kertoja kyntämässä 8-vuotiaasta alkaen, kyntövälineet. 29 Kertojan luopuminen maatyöstä terveydellisistä syistä. 30 Kertojan vanha kyntöhevonen. 31 Kertoja hevosten kasvattajana, kokemuksia hevosten opettamisesta; kertojan kouluttamat hevoset. 32 Hevosten nimet ja nimitykset ominaisuuksien tai värien mukaan. 33 Mouhijärven oriyhdistyksen oriita. 34 Kilpa-ajopaikkoja Mouhijärvellä, kertoja ei mukana hevoskilpailuissa. 35 Maantieajoja ja muita kilpa-ajoja Mouhijärven ympäristössä. 36 Neronen Lenni, markkinamies ja hevostenostaja, Nerosen kiinnostus hevosiin. 37 Kertoja hevosten kasvattajana. Kesto: 00:34:15
DOI: 10.58167/vvueof
title: AK5074 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pälli, Simo,s. 17.12.1906 Ylivieskan Niemelänkylässä, taidemaalari 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan veli taidemaalari Paavo Pälli, kertoja hänen apunaan tauluja myymässä. 03 Kansakoulunopettajan ihastuminen kertojan piirustuksiin, kertojan ryhtyminen maalaamaan kansalaissodan jälkeen. 04 Taulukaupoilla kulkeminen, kansakoulunopettajat ostajina. 05 Värijauheen sekoittaminen öljyyn ja laittaminen paletille. 06 Putkivärien ostaminen. 07 Kertoja saanut oppinsa veljeltään; kertojan veli Otavalla töissä retusoimassa, maalaamisen jääminen. 08 Kertojan maalauksia kaupungintalolla. 09 Kertojan taiteilijaneläkkeen saaminen. 10 Kertojan ensimmäinen näyttely, ei yhtään taulua kaupaksi. 11 Kertoja kulkenut pitkin Pohjanmaata taulujaan kauppaamassa, taulut paremmin kaupaksi kauempana Ylivieskasta. 12 Kertojan poika Seppo myös taiteilija. 13 Kertoja osallistunut yhteisnäyttelyihin Kokkolassa, oma näyttely Oulun kaupungintalolla. 14 Kertojan Lapin taulut menneet hyvin kaupaksi. 15 Kertojan mesenaattina metsänhoitaja Pakasmaa. 16 Kertojan töitä kaupungintalolla korvauksena maksamattomista veroista. 17 Kertoja tehnyt etupäässä öljyväritöitä, ei muotokuvamaalauksia. 18 Kertojan veli Johannes myös maalannut. 19 Kertojan vanhemmat syntyisin Uhtualta. 20 Kertoja ja hänen veljensä Johannes ja Paavo soittaneet viulua ja mandoliinia, kertojan poika Olavi Pälli tunnettu viulisti. 21 Kertoja ei muista, että kaupoissa olisi myyty soittimia vanhaan aikaan. 22 Hakalan talon poika, hanurinsoittaja. 23 Kertoja ei muista Niemelänkylästä pelimanneja. 24 Jaakko Savela, 2-rivisen hanurin soittaja Savelasta. 25 Kertojan isän kaupassa ei huuliharppuja myytävänä; kertojan veli Samppa piilottanut huuliharpun lestadiolaisilta vanhemmiltaan. 26 Kertoja veljineen soittanut viulua ja mandoliinia aikuiseksi tultuaan. 27 Triangelin soitto Savelan seurantalolla. 28 Joskus sieviläisiä viulun- ja hanurinsoittajia vieraillut Niemelänkylällä.