cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/7kopos
title: AK4469 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Elonen, Eeva Dagmar,s. 24.2.1906 Kittilässä, katekeetta 01 Pöytäjärjestys kiertokoulua pidettäessä, kouluun tulo. 02 Koulun aamuhartaudet, päivän ensimmäinen tunti uskontoa, tunnin sisältö. 03 Kouluopetuksen pohjautuminen rippikouluun. 04 Reidar Särestöniemi kertojan oppilaana; Särestöniemen kastaminen 12-vuotiaana, kertoja kummina. 05 Särestöniemen lapsuudessa paljon kirkosta eronneita Kittilässä, poliittiset syyt, Särestöniemen vanhempien suhde uskontoon. 06 Kansakoulu Kaukosessa; kirkosta eronneita ei kiertokoulussa oppilaina. 07 Kertojan tutustuminen Särestöniemen perheeseen ja kiertokoulun järjestäminen heidän kotiinsa. 08 Reidar Särestöniemi kertojan oppilaana, oppimismotiivina halu päästä maaherraksi. 09 Särestöniemi etevä piirtäjä. 10 Särestöniemen suhde uskontoon. 11 Laskentotunnit aamupäivällä, iltapäivätuntien oppiaineet. 12 Leikkitunnit koulussa, alakouluseminaarin laululeikkien opetus. 13 Päättäjäiset kussakin talossa pidetyn kouluperiodin lopuksi. 14 Sylvi Kujala, kertojan ikätoveri. 15 Laulun opetus koulussa, opettajalla matkaharmoni; kertojan matkaharmoni, matkaharmonilla soitetut laulut. 16 Kertoja raittiustyössä opettaja-aikanaan, pontikankeitto Kittilässä ja pontikankeittäjien suhtautuminen kertojaan. 17 Raittiusliiton ja Toivonliiton toiminta Kaukosessa, liikkeen johtajat ja sitoutuneisuus, lestadiolaisten suhtautuminen viinaan. 18 Etelästä tulleiden Kittilään tuomat vaikutteet. 19 Tornion seminaarin johtaja Loukola. 20 Seminaarin uskonnonopettaja Sipilä ja hänen sisaruksensa. 21 Musiikinopettaja Eemeli Vakkilainen ja soiton opettelu kertojan aikana, vaatimukset, soiton apuopettajat. 22 Näytetunnin pito seminaarissa, harjoituskoulut Torniossa. 23 Kertoja nuoriso- ja raittiusseuratoiminnassa, Kaukosen kylässä raittiusseura, nuorisoseura kirkonkylässä ja Kiistalassa. 24 Vanhemman väen suhtautuminen nuorisoseuraan, ohjelmien harjoittelu talojen vieraskamareissa. 25 Nimitys "uuslestadiolaisuus" käyttöön 1920-luvulla vanhoillisuuslestadiolaisuuden tullessa, lestadiolaisuuden oppiriitojen aiheuttaja Aukusti Bäck. 26 Bäckin saarnatilaisuudet Kiistalassa, Paulus Toivolan talo kokouspaikkana. 27 Kuolleiden tuomitseminen kadotukseen seurapuheissa. 28 Kertojan uskonnäkemys. 29 Bäck Kittilässä 1920-luvulla, Bäckin jälkeen etelästä tulleita saarnaajia. 30 Maallikkosaarnaajia Kittilässä; seurat Kiistalassa v. 1977, saarnaaja Erkki Toivola. 31 Hanhi-Pietin ja Bäckin suhtautuminen toisiinsa, Hanhi-Pieti ja Hanhimaassa pidetyt rukoukset. 32 Esikoislestadiolaisuus, skutnabbilaisuus ja evankelisuus Kittilässä. 33 Skutnabbilaisuuden leviäminen Kittilässä, sen edustajia Viira Uusisalmi ja Aatu Heiskanen, pappi. 34 Skutnabbilaisten oppi ja kaste. 35 Kittilässä käytetyt veisuukirjat: Siionin laulukirja, Bäckin kirja, Valitut virret; virsien muuttuminen. 36 Lennard Typön laulukirjan tulo Kittilään,ei Halullisten sieluin hengellisiä lauluja; arkkien levitys Kittilässä.
DOI: 10.58167/aucguk
title: AK5185 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lindberg, Lennart Leonard,f. 11.7.1901 i Kimito, flyttat till Helsinge socken 1927, poliskonstapel 01 Ting i Helsingfors. 02 Berättaren som mäklare på auktioner. 03 Höauktioner. 04 Inköpare på auktioner. 05 Länsmän i Dickursby: Vilhelm Vehviläinen, Kyrklund, Geselius, Kajander, Sakari Aaltio, Viitanen. 06 Inga svårigheter under kristiden på 1930-talet. 07 Konkurser på 1930-talet, exekutiva auktioner. 08 Inga svårigheter med skatteindrivning. 09 Berättaren i polisskolan i Åbo år 1922, en finsk polisskola. 10 De viktigaste ämnen i polisskolan. 11 Poliskurs i Sveaborg. 12 Ingen överkonstapelvakans i Vanda tidigare, berättaren blev äldre konstapel. 13 Butikerna Elanto ja Varuboden och banker i Vandaforsen. 14 Polisen använde inte ljudsignal. 15 Polisen alltid med vid eldsvådor. 16 Ett fall, då berättaren lyckades rädda till livet en drunknad yngling. Kesto: 00:16:24. Selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/sxncty
title: AK4383 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Huhtala, Saima o.s. Kujala,s. 30.10.1899 Lappajärven Kokon kylässä, ompelija 09 Kertojan henkilötietoja. 10 Kertojan synnyinkoti. 11 Kertojan isä, nikkari Albinus Kujala. 12 Kertojan isän työpaikka Örnin saha. 13 Örnin sahan nikkarit: Kujala Albinus, Yli-Aho Pentti, Lindqvist. 14 Kertoja veljen Pentti Kujalan ja isän Albinuksen sormien viottuminen sirkkelissä. 15 Kertojan veljien, isän ja äidin sairauksista. 16 Kertojan isän nikkarointityöt tilauksesta. 17 Kertojan muistoja lapsuudenkotinsa päivittäisistä askareista, ruokailuajoista ja ruoista. 18 Kertojan koulunkäynti, työt kotona. 19 Lappajärveläisiä ruokia. 20 Makkaranteko kertojan lapsuuden aikaan. 21 Verimakkaran teko kertojan lapsuuden aikaan. 22 Makkaroiden säilyttäminen. 23 Syksyteurastuksista "lämpimäisiä" myös naapureille. Meriläinen, Niilo,s. 1.7.1915, kantele 01 Pikku Ilmarin jenkka. 07 Vanha valssi Halsualta. 08 Kanteleensoittotaitoiset lappajärveläiset nykyisin: Meriläinen Niilo, Kuoppala Alpo, Alaspää Simo. Rannisto, Sulo ja Meriläinen, Niilo,ed. s. 4.1.1904 Lappajärvellä, viulu, jälk. kantele 04 Polska. 05 Rahapolska Sarvin Manta. 06 Häämarssi. Rannisto, Sulo,s. 4.1.1904 Lappajärvellä, viulu 02 Hautalan Iivarin sottiisi. 03 Polska Iso lintu merikotka.
DOI: 10.58167/ibxgue
title: AK4517 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ojala, Katri Maria o.s. Anttola,s. 15.12.1913 Kaustisella 01 Törmän tyttärien kuolema ja naapurin epäily heidän myrkyttämisestään ruumiinmullalla, käräjäjuttu. 02 Vintturin sukua. 03 Kalle Tastula eli Palokankaan Kalle, kertojan äidin eno, viulunsoittaja, suutari, hieroja ja parantaja. 04 Kalle Tastulan esiintyminen radiossa A. O. Väisäsen ohjelmassa. 05 Antti Tastula ei soittanut. 06 Matti Tastula eli Trenki-Matti, viulunsoittaja. 07 Sanfred Tastula, kertojan äidin veli, viulunsoittaja. 08 Kertojan äidinisä, hänen tyttärensä ja kaksi poikaansa Amerikkaan. 09 Sanfred Tastula Amerikassa suutarina, viuluntekijänä ja kellonkorjaajana; hänen perheensä. 10 Morsiankauniilta tulo vanhaan tapaan Vintturin kylässä vielä 1930-luvulla. 11 Paikat, joihin mentiin morsiankauniille. 12 Kihlaparin vastaanotto ja ajo sulhasen kotiin. 13 Olanterin Elli, hyvä laulaja. 14 Kihlaparin kärryjen veto käsivoimin, sulhasen ja morsiamen heittäminen ilmaan. 15 Morsiamen lahjat sulhasen vanhemmille. 16 Katri Ojalan henkilötietoja. 17 Heimo Peltoniemen henkilötietoja. 18 "Sananpaukahuksia": - Kassos paikkaa, sano kaustislainen - Kaustislainen on köyhä eläessään mutta rikas kuollessaan - Köyhä on joki, mutta rannat on rikhat - Periperkuuksesta paistaa niin kun Pertulan aurinko - Menee ja tulee niin kun Peltoniemen lehemä - Kaustiselle pitää syntyä fiulu kainalossa ja itkiäkin vain nuotilleen - Törkiän kolokkua niin kun törmäläisillä - Herruus pakkaa, vaikka köyhyyski pölyyttää - On lähteny sikhan muttei sukhun - Kyky on ko Pertun pässillä. 19 Jeremiaan kranssi, musikaalista sukua. 20 Näätinginperä ja sen neljä asumusta. 21 Erään isäksi epäillyn vastaus, että kaikki lapset ovat hänen, joilla on "messoon kuva ossassa ja Soomannin merkki takapuolessa". 22 Taneli Kuusiston suku: Näätingin Antreksen pojat muuttivat nimen Kuusistoksi. 23 Laulu- ja muistovärssyvihkot. 24 Muistovärssyjä: "Ruusuoksaa istutan", "Lintu lentää liihottaa", "Onni, rakkaus ja rauha", "Kun kirppu puree sinua". 25 Loru "Täst on virsta Vintturille". 26 Loru "Maanantai menee maatesa". 27 Merkkipäivien lasku "Joulusta kuus kynttilähän". 28 Maataloustöiden teko ajallaan, sanonta "Mitä Perttulina pellolla, niin korjaa pois". 29 Alakuu ja yläkuu, "kuunkantaan" ei saa kylvää, tarvepuut hankittava oikeaan aikaan. 30 Almanakka ja sen paikka, säiden ennustaminen. 31 Vaarin saama suuri hauki. 32 Vaari Matti Tastula metsästäjänä. 33 Kertojan sukulaisista. Haastattelutilanteessa mukana Peltoniemi Heimo, s. 15.10.1913 Kaustisella
DOI: 10.58167/tmidlj
title: AK4430 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Autto, Eelis Apiel,Oskarinpoika, s. 1.10.1910, poroisäntä 01 Liutsan parantaminen. 02 Liutsaa sairastavaan poroon ei saanut koskea. 03 Parannustavan tehokkuus. 04 Luppo, parantumaton tauti, jossa poron jäsenet mätänivät. 05 Toukat eli saulakat poron kurkkuontelossa. 06 Toukkien karkoitus tupakkavedellä. 07 Toukat poron kurkussa kärpäsen toukkia. 08 Kurmut, toukkia poron selässä. 09 Poron selän mätäneminen kurmujen vuoksi. 10 Kurmujen hävittäminen tervalla ja puristelemalla niitä ulos. 11 Kurmupaarma. 12 Poron yritykset väistellä saulakkakärpästä. 13 Pikkuvasikoiden ripuli. 14 Kertojan näkemiä erikoisia poronsarvia. 15 Kyröläisten tullessa Kittilään siellä ollut vielä villipeuroja. 16 Kyröläisten peuranpyyntitapoja. 17 Peurankuoppien paikkoja Kittilässä, kuopat tehty harjuille. 18 Viimeisten peurojen liikkuminen. 19 Peurojen vihollisia, pahin niistä susi. 20 Kertojan kellohärän katsominen, n. 25 vuotta sitten sattunut tapaus. 21 Kertoja tappanut 1930-luvulla kolme karhua. 22 Kertojan ensimmäinen karhunmetsästys: pesän etsiminen ja karhun ampuminen. 23 Kertojan toinen karhunpyynti, ei saanut karhua heti. 24 Kertojan kolmannen karhun ampuminen keväällä 1938. 25 Karhun näkökyky. 26 Ampuminen. 27 Kertoja ei tiedä keihäällä lopetetuista karhuista, ei usko kuulemiaan tarinoita. 28 Kertojan setä Fredrik Autto tappanut suden koivusauvalla. 29 Susi tappanut kertojalta seitsemän poroa. 30 Susi ei rauhoitettu Raattamassa. 31 Ei susijahteja. 32 Susien tulo Pohjoistunturilta. 33 Suden tappamiseen tarvittava erikoislupa.
DOI: 10.58167/dzqxgf
title: AK4905 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Suominen, Aina,o.s. Lunden,s. 14.6.1903 Hinnerjoen Vaaljoella 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Vaaljoki ja Pitkänkosken mylly. 03 Pikku-Kiilin luona ollut mylly. 04 Kertojan kotona olleet tuulimyllyt. Suominen, Aina o.s. Lunden ja Salmi, Naimi o.s. Lunden,ed. s. 14.6.1903 Hinnerjoen Vaaljoella, jälk. edellisen sisar s. 1910 Hinnerjoen Vaaljoella 05 Naimi Salmen henkilötietoja. 06 Hapanleivän teko. 07 Vehnäsen ja ohrakakkojen teko; maitotalous. 08 Kalan käyttö ruoaksi, särkeä Pyhäjärvestä, särkien suolaaminen. 09 Ei kalaleipää. 10 Marjapiirakka kakkotaikinasta. 11 Ohrajauhoista kakkoja jouluksi. 12 Hautajaisrinkilät. 13 Tuomisia kotiin hautajaisista. 14 Ruokatavaraviemiset hautajaistaloon ennen hautajaisia. 15 Hautajaiskonvehdit, ei hääkonvehteja. 16 Kertojien häissä käyminen. 17 Hääruoat. 18 Kala juhlaruokana, suolattu hauki. 19 Laskiaisruoat ja mäenlasku laskiaisena. 20 Rukoilevaisuus Vaaljoella, puhujat: Tunturi-Maantila Paneliasta, Emil Lindroos Mannilasta, Paavola Laitilasta. 21 Rukoilevaisten seuroissa käyneet papit Kylänpää ja Kaira. 22 Rukoilevaisten seurapaikkoja nykyään. 23 Puhujat nykyään: Paavo Vainio, Voitto Lehtimäki. 24 Hyviä veisaajia: Aino Vainio. 25 Rukoilevaisten hartauskirjat, postillat. 26 Achreniuksen virsi "Ylkä Jeesus rakkahin, iloni olet ikuinen". 27 Achreniuksen virsi "Pyhä Henki minua auta rukoilemaan, valvomaan". 28 Achreniuksen virsi "Jeesuksen veri se lasinen meri", saneltuna. 29 Achreniuksen virsi "O korkein paimen sielujen".
DOI: 10.58167/ss4ed7
title: AK4187 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoella 01 Seuraavat laulut Ulla Yrjänäisen lauluvihkosta; Yrjänäisen sisarukset. 02 Erämaan mökillä "Rannalla pienoisen järven", v. 1908. 03 Laulu "Minä nuori tyttönen", v. 1908. 04 Laulumuistiinpanojen selailua. 05 Meripojan laulu "Oli yksi kuutamoilta Atlannin merellä", v. 1909. 06 Laulujen sävelmiä saatu Tyyne Juurakolta. 07 Laulu "Syksy vei, syksy vei multa pois", v. 1908. 08 Rakkauden laulu (Kaarlo ja Kerttu) "Nyt aion minä kertoa", v. 1909. 09 Opettaja Hirvisen arkkiveisukokoelma. 10 Piirileikkiä Nummijärvellä 1940-luvulla. Kesto: 00:30:55
DOI: 10.58167/cblmg4
title: AK5213 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vepsäläinen, Riikka,5-kielinen kantele 07 Kellopolska. 08 Lampaanravia (Antti-eno). Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienkanteleet, alle 16-vuotiaat Visapää, Päivi,5-kielinen kantele 11 Kellopolska. 12 Lampaanravia (Antti-eno). Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienkanteleet, alle 16-vuotiaat Hankonen, Matti,5-kielinen kantele 01 Hippavalta (Antti-eno). 02 Vanha valssi (Antti-eno). Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienkanteleet, alle 16-vuotiaat Hankonen, Saara,5-kielinen kantele 05 Toinen hääpolska (Antti-eno). 06 Lampaanravia (Antti-eno). Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienkanteleet, alle 16-vuotiaat Hankonen, Kaija,5-kielinen kantele 03 Karhunpeijaispolska (Antti-eno). 04 Sutiputi (Antti-eno). Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienkanteleet, alle 16-vuotiaat Haukiputaan Kanteletytöt,Isohookana, Vuokko, kantele, Liedes, Anna-Kaisa, kantele, ja Annala, Ulla, kantele 19 Rinkitanssi. 20 Maitopolkka. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienyhtyeet, perinnelinja Rummukainen, Anu,5-kielinen kantele 17 Lampaanravia (Antti-eno). 18 Kellopolska. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienkanteleet, yli 16-vuotiaat Hankonen, Pertti,5-kielinen kantele 13 Melkutus (Antti-eno). 14 Kokomaailman polkka. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienkanteleet, yli 16-vuotiaat Hankonen, Maiju,5-kielinen kantele 09 Kokomaailman polska (Antti-eno). 10 Sutiputi (Antti-eno). Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienkanteleet, alle 16-vuotiaat Lapin Sirkku,kanteleyhtye: Kukkala, Pirkko, Seppänen, Kaarina ja Salo, Martti 21 Kansansävelmä Ol kaunis kesäilta. 22 Inarinmaa, säv. Martti Salo. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienyhtyeet, perinnelinja Porma, Merja,5-kielinen kantele 15 Kansanpeli. 16 Helmivalssi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienkanteleet, yli 16-vuotiaat
DOI: 10.58167/g0rqmk
title: AK4687 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Poussa, Aarne Matti Antero,s. 9.1.1906 Hämeenkyrössä, opettaja 01 Kertojan henkilötietoja, opettajana v.1927-66, eläkkeellä olo. 02 Mouhijärven Vesunnin ja Salmenkylän alkuperä ja vanhat paikannimet. 03 Uuhimylly Uuhiojassa, kylän yhteinen jalkamylly ja sen käyttö. 04 Uuhimyllyn luona oleva kivi, jossa vuosiluvut 1634, 1804, 1922, lukujen merkitys ja alkuperä. 05 Vuosilukuun 1634 liittyvä historiallinen tarina. 06 Em. kiven vaiheista. 07 Liuskekivistä ladottu piilopirtti 1700-luvun alkupuolelta Mouhijärvellä. 08 Tarinoita piilopirtin vaiheista, eräs rahakätkö. 09 Tykkitien kulku Mouhijärvellä, vanha luonnontie ja sen kulku,tykkitie luultavasti venäläisten isonvihan aikana rakentama. 10 Kolme Poljettavanahdetta tykkitien varrella. 11 Talot Vesunnin kylässä, talojen nimet ja talojen jako. 12 Vesunnin kylän alue ja metsät, talot tykkitien varrella Vesunnissa. 13 Vesunnin kylän keskustan numerotalot. 14 Mouhijärvi, puhdas järvi, kalainen. 15 Ei isonvihan jäänteitä Mouhijärvellä; Suomen sodan jäänteitä Mouhijärvellä. 16 Eräästä talosta eri sotien aikana 1700-luvulta alkaen kaatuneita miehiä. 17 Ei viulupelimanneja Laviassa, Lavian hanurinsoittajat. Osara, Meeri,s. 25.3.1908 18 Kertojan henkilötietoja. 19 Tomulan tilan rakennuksia v. 1925 otetussa valokuvassa. 20 Tomuniemi, alunperin pappilaksi ostettu, pappilan siirtyminen pois Tomulan niemestä. 21 Peltoniemi, vanha kirkonpaikka.
DOI: 10.58167/tleocu
title: AK4672 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ränsi, Elli,Vihtorintytär s. 24.1.1893 01 Ruokailu taloissa kesäisin, torpparit ja taksvärkkiväki talon ruoissa. 02 Aamukahvi noin klo 6, ruokailu aamulla noin klo 8. 03 Talonväen nouseminen aamulla. 04 Aamuruoka eli aamumurkina kahdeksalta, päivämurkina klo 2 iltapäivällä, päiväkahvi kymmenen jälkeen. 05 Aamumurkinan ja päivällisen ruokalajit. 06 Ruokalepo päivällisen jälkeen. 07 Kahvin vieminen leikkuupellolle. 08 Ilta-aterian ruokalajit. 09 Leikkuutyön raskaus sirpillä leikattaessa, työajan pituus, ylösnousu aamuisin kello 6. 10 Sienien käyttö vähäistäkertojan nuoruudessa, metsämarjojen käyttö ruoaksi. 11 Mustikoiden kuivaaminen ja käyttö kertojan nuoruudessa, mustikkasoppa vatsalääkkeenä. 12 Silakoiden käyttö kalapiirakoihin. 13 Kalapiirakoiden teko rukiista. 14 Sianrasvan talteenotto ja säilytys. 15 Kalapiirakoiden yleisyys, Mouhijärvellä ei muikkuja järvissä. 16 Juuston valmistus ternimaidosta , juuston käyttö ja ternimaitojuuston suosio Mouhijärvellä. 17 Pyhäruoat Mouhijärvellä kertojan aikana. 18 Palvelusväen vapaaviikko pyhäinpäivän tienoilla, talosta palvelijoille annetut eväät. 19 Syysteurastuksessa saatujen lihojen palvaaminen, vasikanreiden ja lampaanlihan palvaaminen leivinuunissa. 20 Eläinten sisälmysten suolaaminen, syltyn valmistus ja säilytys. 21 Sianpääsyltyn valmistus, naudanpään lisääminen sianlihan joukkoon. 22 Alatoopin valmistus vasikanlihasta. 23 Pannukakun teko pirtin pesässä paistinpannussa ja pellillä leivinuunissa. 24 Pannukakun teko Mouhijärvellä ennen ja nykyään, eri jauhojen käyttö. 25 Ei tattarin tai hirssin käyttöä Mouhijärvellä; herne eli papu, lajikkeet kertojan lapsuudessa. 26 Papujen liotus ja valmistus ruoaksi. 27 Pöpörön valmistus pavuista ja ruisjauhoista imellyttämällä. 28 Pavun käyttö talkkunajauhojen valmistukseen, talkkunajauhojen ainekset. 29 Talkkunajauhojen syöminen piimään sekoitettuna. 30 Salaatit ja laatikkoruoat kertojan lapsuudessa. 31 Sikojen teurastukset keväisin ja syksyisin, lihojen suolaus ja palvaus. 32 Ihmisten energiantarve ennen ja nykyisin. 33 Kertoja puimassa kepakoilla ja suviviljoja tappuroimassa. 34 Lehtien taittaminen lampaille; heinän niitto viikatteilla, väärä- ja suoravartiset viikatteet, vesurin käyttö lehdesten keruussa. 35 Lehdesten kuivaus ladoissa, latojen yleisyys ja lampaiden yleisyys. 36 Mouhijärven kutomatehdas ja sen sijainti, villojen vaihtaminen langaksi kutomatehtaalla. Kesto: 00:30:50
DOI: 10.58167/of6jrv
title: AK4025 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kaustar, Alexandra Johanna, f. Björkgren,f. 22.8.1889 i Kaustar 15 Berättarens personalia. 16 Berättarens släkt. 17 "Hållhagen" tillhåll för stadsflickor. 18 Lestadianernas ankomst till trakten. 19 Berättarens barndomshem. 20 Anskaffandet av pengar i berättarens barndom. 21 Mejeriverksamheten i Berättarens barndom. 22 Grundandet av mejeriet i Gamlakarleby 23 Delägarna i det första mejeriet. 24 Berättarens syskon, speciellt äldsta brodern. Backa, Jenny,f. 12.1.1894 i Hofsala, Kronoby 01 Visa sjungen av berättaren. 02 Danserna i berättarens ungdom. 03 Ordspråk återgivna av berättaren på dialekt. 04 Trollkarlen i trakten bodde i Näcksund. 05 Häxkonster för att korna skulle komma hem. 06 Påsktraditioner, påskhäxorna. 07 Originella personligheter i trakten, historier på dialekt. 08 Trampandet av hö i ladan. 09 Historia om "ritonten" och riorna. 10 Vidskepliga historier berättat på dialekt. 11 Skattsökande i trakten berättat på dialekt. 12 Historia om ringaren i kyrkan. 13 Mejerihantering i trakten. 14 Brödbakning i berättarens ungdom och tramparen.
DOI: 10.58167/kqytdo
title: AK4241 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lammi, Armas,Hermanninpoika, s. 31.3.1916 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isän henkilötietoja. 03 Kertojan isänisä Matti Kanala, myöh. Kivilammi, lusikantekijä. 04 Suvun sotamiehet. 05 Kertojan isänisä kauhan- ja lusikantekijänä. 06 Kertojan isän sisaret Hilda ja Lempi lusikantekijöitä. 07 Lusikoiden myynti. 08 Kertojan isänisä Matti Kanala ja hänen perheensä, lusikantekijöitä. 09 Kertojan isä Hermanni Lammi, kirvesmies ja puutöiden tekijä. 10 Isän käsitöiden myynti. 11 Pirtti Oy:lle tehdyt kauhat, lusikat ja leluveneet. 12 Erikokoiset kauhat. 13 Pirtti Oy:ltä piirustukset erikoismalleihin, Sulo Mänty töiden välittäjänä. 14 Pirttiin lähetetyt tuotteet. 15 Lapset ja äiti isän apuna lusikoiden viimeistelyssä. 16 Lusikoiden ja kauhojen teko. 17 Kovero ja puukko, lusikantekijän työkaluja. 18 Hiekkapaperin käyttö. 19 Koneiden kehittäminen kauhantekoon. 20 Saksalaisille tehdyt "lapinkupit", Tanner Vaasassa välittäjänä. 21 Puutavaran hankkiminen. 22 Lepän käyttö lusikantekoon. 23 Venäläinen kauppias kirkonkylässä lusikoiden ostajana. 24 Puulautasten ja haarikoiden teko muistoesineiksi sodan jälkeen. 25 Kertojan isä pärekoppien tekijänä, ei haavanlastukoppia. 26 Koppapäremännyn valinta. 27 Päivässä tehty lusikkamäärä, työpäivien pituus. 28 Kertojan isä kauhantekokilpailussa Tampereen maatalousnäyttelyssä v. 1922, valtakunnan mestaruus. 29 Lusikkalakan keitto. 30 Lakan tummuminen uunissa. 31 Lusikoiden lakkaaminen. 32 Hiominen ensimmäisen lakkauksen jälkeen ja uudet lakkakerrokset. 33 Lusikoiden kuivausteline. 34 Lusikoiden kuivaaminen uunissa. 35 Lusikoiden kuviointi. 36 Kahvi- ja jälkiruokalusikoiden teko. 37 Vanha lusikkamalli. Kesto:
DOI: 10.58167/ojdnlh
title: AK4681 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kilkka, Siviä Selina o.s. Nurkkinen,s. 9.12.1894 01 Kilkan talon rakennukset, niiden osat ja eri rakennusten rakennusajankohdat. 02 Kertojan häät ja hänen appivanhempiensa kultahäät yhtä aikaa v. 1924. 03 Kertojan häät, kertojan isä Akseli Severi Nurkkinen vihkijänä. 04 Kertojan isä Pirkkalan kappalaisena, Pirkkalan seurakunnan ja pitäjän laajuus 1900-luvun alussa. 05 Kertojan häät; kutsukortit ja yöpyminen häätalossa ennen häitä ja varsinainen hääpäivä, häävieraat. 06 Jyrämäen Manta, pitokokki Mouhijärvellä. 07 Kilkan pakarin suuri leivinuuni. 08 Muut ruoanlaitosta huolehtineet kertojan häissä, kertojan miehen sisaren emännöitsijä. 09 Kertojan hääpuku ja huntu. 10 Huonejärjestys häätalossa. 11 Hääpukuun pukeutuminen ja morsiustytöt ja -pojat kertojan häissä. 12 Kertojan miehen sisar Elli Kilkka ja hänen saamansa koulutus, Elli Kilkka Wetterhoffin kutomakoulussa Tampereella. 13 Kertojan häät, tilaisuuden kulku ja häävieraat. 14 Häähuoneen koristelu ruusuilla, häätalon koristelu. 15 Soittajat ja tanssit kertojan häissä, kertojan mies etevä purpurintanssija. 16 Kertojan tutustuminen tulevaan mieheensä. 17 Kertoja eräissä häissä Hyhkyn kylässä, kertojan purpurin tanssiminen tulevan miehensä kanssa. 18 Alkajaparit hääpurpurissa. 19 Kalle Kinkki, eräs häävieras em. häissä. 20 Purpurin tanssiminen päivällisen jälkeen kertojan häissä. 21 Kertojan häissä otetut valokuvat. 22 Häävieraat kertojan häissä. 23 Vihkiryijy kertojan häissä, vihkityynyt eräissä häissä Pirkkalassa. 24 Vihkipallit kertojan kotona Mouhijärvellä ja sitä ennen Pirkkalassa. 25 Kukkaparit kertojan häissä. 26 Ensimmäisen purpurin tanssiminen kertojan häissä. 27 Purpurin tanssiminen ohjelmanumerona Mouhijärvellä ja Nokialla. 28 Tanssin säestäjiä Helvi Mäkinen ja kertojan sisar. 29 Mehun tarjoaminen alkoholin sijaan kertojan häissä. 30 Kertojan muistoja Kalle Kinkistä: hyvä piirilaulujen laulaja. 31 Kertojan häät kaksipäiväiset, häävieraat. 32 Prusin suvun jäsenet kertojan häissä. 33 Maanviljelysseuran juhlat Tampereella kesällä 1923, juhlissa olleet teltat ja Suomen lippu kertojan häissä. Kesto: 00:32:40