cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/lbacyv
title: AK4233 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Syrjä, Kauno Asseri,Arvinpoika, s. 7.4.1920 Laihialla, muutti Jurvaan 3-vuotiaana, kiertävä huonekalumyyjä 01 Ei sopimuksia hinnoista huonekalualalla. 02 Seikkailumieli tarpeen myyntimatkoilla. 03 Ei vaihtokauppaa. 04 Alkoholinkäyttö ja tuhlailu myyntimatkoilla. 05 Ei auto-onnettomuuksia. 06 Huonekalujen pakkaaminen kuljetusta varten, muovin käyttö. 07 Tuolien myynti, ei jakkaroita. 08 Keinutuolien toimitus nykyään. 09 Ei kiikkuja. 10 Pirtinpöytäkalustojen myynti. 11 Sohvakalustot pääartikkeleina. 12 Ei pöytäkaappeja. 13 Kulmakaappien myynti. 14 Arkkuja ei myyty. 15 Lipastojen menekki vähentynyt. Mäntylä, Ossi Lauri,Laurinpoika, s. 29.12.1936 Jurvassa, puuseppä, liikkeenharjoittaja 16 Kertojan henkilötietoja. 17 Kertojan isänisä Juha Mäntylä, puuseppä, höyläpenkkien tekijä. 18 Isoisän liikanimi "Pasi". 19 Kertojan isän haukkumanimi "Pasin maisteri". 20 Isoisän asuinpaikka. 21 Juha Mäntylän isän veli vääränrahantekijä, vankilasta palattuaan myös puuseppä. 22 Jussi Luomalan isä puuseppä. 23 Ketolan suvun puusepät. 24 Ketolan saha ja sen höyrykone. 25 Kertojan isän veljet puuseppiä, Amerikassa metsätyömiehinä. 26 Ruotsalaisalueen vaikutus puuseppäperinteeseen, tilaustöiden mallien leviäminen. 27 Ruotsalaisalue jurvalaisten työllistäjänä: oja ja metsätyöt. 28 Tallbackan huonekalumallin valmistus. 29 Kertojan isoisän sorvi. 30 Piippujen valmistus; piipuntekijä Korpela. 31 Puuseppä Anselmi Närvä ja hänen poikansa. 32 Ei soitinten tekijöitä. 33 Ränkientekijä Aarne Lehtonen. 34 Kirveenvarsien ja vaateripustimien teko armeijalle. 35 Kirveenvarren teko. 36 Niilo Kuusisto kirveenvarrentekijänä. 37 Kirvesvarsipuiden kuivaaminen. 38 Puusepäntyöt sodan aikana, rekien teko. 39 Sodan jälkeen puute raaka-aineista. 40 Lintula Yrjö, koppien tekijä. 41 Leppiniemi Elias, pajutöiden ja ränkipeilien tekijä. 42 Anselmi Närvä maalarina. 43 Ketolan maalarit.
DOI: 10.58167/uh4jmb
title: AK5138 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kaipiainen, Eetu,Topinpoika s. 16.1.1907 Karttulan kirkonkylässä, muutti Lapinlahden Tölvään 1939 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Äidin uskonnollisuus. 03 Karttulan ja Lapinlahden herännäiset, Aili ja Ilmi Miettinen Tölvässä. 04 Kotiseurojen pitopaikat. 05 Paavo Ruotsalaisen syntymäkoti Tuomaalassa. 06 Papit Mustakallio ja Kaukola. 07 Kertojan muutto Tölvään 1939. 08 Kertojan isä hevosten jalostajana ja kilpa-ajajana. 09 Valtion ori Kaavi kertojan naapurissa. 10 Karttulan oriyhdistyksen ori Appe kertojan kotona. 11Kertojan kotona kasvatettuja juoksijahevosia, mm. aikanaan Pohjois-Savon nopein tamma Teppa. 12 Vieremän ori Nassikka. 13 Kertojan veli Eino Kaipiainen kilpa-ajajana. 14 Kilpahevosten valmennus: ajo maanteillä. 15 Ori Husaari, nopea juoksija, kertoja ajanut sillä kilpa-ajoja. 16 Hevosen kiintyminen omistajaansa. 17 Kertojan käyminen ravikilpailuissa nykyään. 18 Vitsan käyttö ohjastuksessa. 19 Hevosten käsittely raviradalla. 20 Työhevosten ape. 21 Suolan antaminen hevosille, nuolukivi. 22 Hevosten kasvatus kertojan kotona. 23 Varsojen kasvatus myyntiin, valtiolle myyty ori Hursko. 24 Kertojan hevosten kasvatus Lapinlahdella asuessaan. 25 Kertojan Jokiniemen tilan osto sedältään Jussi Kaipiaiselta. 26 Tamma Lykky. 27 Sedältä jäänyt hevonen. 28 Tamma Viima, sen varsat. 29 Varsan opettaminen valjaisiin. 30 Karttulasta tuodun tamman omapäisyys, sen nouseminen kahdelle jalalle niittokoneen edessä. 31 Hevosten luonteet ja niiden neuvominen; hevosen tarttuminen hampaillaan hihaan. Kesto: 00:31:45
DOI: 10.58167/wtoonq
title: AK5260 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heikkilä, Yrjö,s. 14.3.1902 54 Kertojan henkilötietoja. 55 Heikkilän tilan vaiheet: Pihl ostanut tilan ensin ja myynyt metsän, neljän miehen tilan osto yhteisesti ja sen jako, kertojan isän Oskari Heikkilän osuus. 56 Lapsuus köyhää, tilan pinta-ala 65 hehtaaria, metsä hakattu. 57 Kertojan sisarukset, perheessä ollut 13 lasta. 58 Karjanhoito, voin ja lihan myynti kaupunkiin. 59 Viljan viljely, hallat. 60 Lannoitus karjanlannalla. 61 Rantarossin kruununtila. Ekqvist, Alina o.s. Erkkilä,s. 24.3.1893 Pomarkun Honkakoskella 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan kotitalon asuinrakennus. 03 Ekqvistin nykyinen ja edellinen asuinrakennus. 04 Ekqvistin tila alkuaan Kiilholman torppa, kertojan miehen isänisä ollut 40 vuotta merillä ja sen jälkeen rakentanut paikalle savupirtin. 05 Torpan osto itsenäiseksi. 06 Honkakoskella ei savupirttejä. 07 Kertojan kotitalon rakennukset. 08 Riihet. 09 Olkien käyttö: olkimatrassit, lehmien ja hevosten ruokinta, olkikatot, himmelit. 10 Himmeli joulukoristeena. 11 Häähuoneen koristelu: ryijyt, silkkiliinat, teltta. 12 Tikatut täkit. 13 Häihin kutsuminen, kutsukortit eli piletit. 14 Hautajaiskutsut. 15 Kaksipäiväiset häät, torstai ja perjantai. 16 Pelimannit hääväkeä vastaanottamassa, kertojan muistot ensimmäisistä häistä joissa käynyt; viulunsoittaja Frans Lindfors. 17 Kertojan mies Frans Jaakko Ekqvist soittanut harmonikkaa. 18 Purpurin opettelu Ahlaisissa. 19 Häävieraiden vastaanotto soitolla, tuliaisryyppy. 20 Kahvin tarjoileminen häissä. 21 Viinan tarjoaminen tuliaisryyppynä ja muulloin häissä, tappelut. 22 Vihkimisen jälkeen tanssi ja ruokailu, istuvan ja seisovan pöydän käyttö. 23 Hääpitojen ruokalajit: lihakeitto jossa klimppejä, laatikkoruoat, sallatti, juusto, kala, ohraryynipuuro ja rusinasoppa. 24 Ruokavirren veisaaminen. 25 Puhemies morsiamen seurana keräämässä kapiotarvikkeita. 26 Ei puhemiestä avioliiton välittäjänä. 27 Kihlamatka Poriin, kertojan saamat kihlalahjat. 28 Korvarenkaiden käyttö. 29 Kertoja ostanut sulhaselleen sormuksen, ei vielä yleinen tapa silloin; sormuksen hinta. 30 Kihlamatkalle Poriin mennessä 300 kasakkaa Honkakoskella. 31 Kuuliaiset. 32 Kertojan häät; kaksi viulupelimannia, joista toinen Mäkinen. 33 Häätanssit ja -musiikki. 34 Morsiamen huntu ja kukkakoristeet, kertojan sisar Kristiina Vuori o.s. Erkkilä kaaseena. 35 Toinen kaase Fanny Andelin, myöh. Alaluoto. 36 Naisten paidat, kivijalkapaita. 37 Naisten alushousut, avohousut. 38 Alushame, tröijy ja hame. 39 Alushameet. 40 Talvi- ja kesätröijyt. 41 Valkoiset vaatteet nuorilla naisilla, ohut ostokangas batisti. 42 Naisten päällysvaatteet: verka- ja sarkatakit. 43 Saran kutominen ja tamppauttaminen, takkikangas. 44 Ei ammattikutojia. 45 Ryijyt: äidin ryijyssä nukka molemmin puolin, ryijyn käyttö sängynpeitteenä. 46 Raanut, ei täkänää. 47 Ei kudottuja ohjaksia eikä turkinvöitä. 48 Kangaspuut. 49 Piirileikki talojen pakareissa. 50 Lampaiden keriminen. 51 Pellavan viljely, ei hamppua. 52 Lehmien nimet, kertoja ei muista. 53 Karjankutsu ”Lehmän se”.
DOI: 10.58167/gbd2qu
title: AK4487 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lampela, Toivo Valtteri,Matinpoika s. 22.6.1918, poroisäntä 01 Uskomus ihmisen muuttumisesta poroksi. 02 Hirvas-Niila ja Salkko-Niila, Lapin tietäjiä; vaatimen varastaminen Hirvas-Niilalta ja varkaan Hirvas-Niilan tarjoaman ryypyn vaikutuksesta näkemä näky, eräs tapaus. 03 Suivakko, vaalea poro. 04 Valkoiset porot, harvinaisia, huonokuuloisia. 05 Tummat porot, valkoiset poronvuodat arvokkaimpia; musikka, tumman poron nimitys. 06 Kirjavien porojen yleisyys. 07 Porojen vasominen toukokuussa, vasojen nimitykset iän mukaan. 08 Naarasporot uroksia arvokkaampia, niiden hinta. 09 Porojen nimitysten muuttuminen iän mukaan, porojen pitoaika n. 13 vuotta. 10 Kertojan isällä ollut ahma. 11 Kertojan isän porot suuren porokadon aikana. 12 Ajoporojen kestävyys, poro ja hevonen vetoeläiminä. 13 Kertojan käsitys moottorikelkoista. 14 Poron teurastaminen. 15 Lakien ja eläinsuojelumääräysten vaikutus teurastustapoihin. 16 Poronveren talteenotto, veripalttu ja verimakkara, verileipä. 17 Poron pään käyttö ruoaksi. 18 Verimakkaroiden valmistus. 19 Poronkielen käyttö ruoaksi. 20 Poronmaksan arvo.
DOI: 10.58167/tqnc3f
title: AK5020 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lepola, Vihtori,82-vuotias 01 Sähkölaulu ”Tulin tuolta jälkeen jääneest’ Jämpsäst’ tänne päin”, sanat ja sävelmä: Matti Koskinen, Korpilahti. 02 Ammattilaulu ”En minä mene suutarin oppiin”. 03 Laulu Kissaviikolla ”Hauskan laulun laulaa aion kissaviikon kunniaks”, sanat ja sävelmä: Matti Koskinen, Korpilahti. 04 V.A. Koskenniemen runo Yksin ”Yksin oot sinä ihminen”. 05 V.A. Koskenniemen runo Vanha Markku ”Synkkä vieras oli maassa käynyt ”. Pahkamäki, Tyyne Maria o.s. Nieminen,s. 23.5.1911 Korpilahden Pajulahdella 06 Laulu-Matin muistoja Iloniemen sahasta, laulu ”Mun käyntini ol Iloniemes yllätys niin suuri”. 07 Edellisen laulun sanat Korpilahti-lehdestä, kertoja tehnyt sävelmän. 08 Lapatossun polkkaa soittaneet kertojan isä ja veli, Jämsässä käytetty piirileikkilauluna. 09 Lapatossun polkka ”Pojat ne vietään Lappeenrantaan Lapatossun kouluun”. 10 Soitto ja laulu, pakina, kirj. Tyyne Pahkamäki. 11 Kokkokalliolla, kronikka Korpilahden murteella, kirj. Tyyne Pahkamäki. 12 Tukkipojan polkka ”Tukkilaiva se Päijänteellä pohisee ja puhkaa vaan”, omat sanat ja sävelmä. 13 Keski-Suomen laulu ”Keski-Suomi synnyinseutu mulle”, omat sanat ja sävelmä.
DOI: 10.58167/h7vp7e
title: AK4856 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pihlajamäki, Juha Reinhold,s. 14.4.1904 01 Vassin kuuluisat äkeet. 02 J.E. Vassin patentoitu äes. 03 J.E. Vassin pajan työmiehet 04 Karhu, prässi jolla painettiin levyihin reiät Vassin pajassa. 05 Kustaa Puhto, kyläseppä Ylihärmässä Vassin jälkeen. 06 Vassin äestehtaan toiminta-aika. 07 Vassin siirtyminen myllyalalle. 08 Vassin äestä seuranneet äestyypit: Sampo-äes Pietarsaaresta ja Vaahtera-äes Lapualta. 09 Juha Yliluoma ja J.E. Vassi, ensimmäiset traktorinomistajat Ylihärmässä. 10 Juha Yliluoman höyrykoneet ja niiden käyttö. 11 Pellavanviljely 12 Eino Pesonen viljellyt pellavaa myytäväksi. 13 Tiina Heikkilä ja Mumman Maija, ammattikutojia. 14 Pikkukoulurakennus. 15 Matti Järvi, ensimmäinen kansakoulunopettaja Ylihärmän Kankaankylässä. 16 Koulun pitoa vanhaan aikaan. 17 Vaasa-lehden tulo paikkakunnalle kolme kertaa viikossa.. 18 Amerikan kirjeiden odotus. 19 Paikkakunnalle tulleita lehtiä: Kotimaa, Pellervo, Pyrkijä, Suomen Kuvalehti. 20 Kirjastotoiminnan alku Ylihärmän Kankaankylässä. 21 Vanhan kansan suhtautuminen koulun perustamiseen. 22 Pyhäkoulun pito, Ville Huhtamäki ja Liisa Puhto pyhäkoulunopettajia. 23 Ensimmäiset urkuharmonit Ylihärmässä. 24 Turpeen nosto ja kuivattaminen. 25 Turpeen polttaminen takassa. 26 Olkikaton syöttäminen karjalle hallavuosina, muu käytetty lisärehu. 27 Pellavansiemenkakku, vanhin väkirehu.
DOI: 10.58167/fntyb5
title: AK4229 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Edvin Johannes,Eeronpoika, s. 24.6.1921, kiertävä huonekalukauppias 01 Huonekalujen vaihtaminen eläimiin; härkävasikan hakeminen veneellä järven takaa, tapaus Hyrynsalmelta. 02 Välttyminen härän ottamiselta kuormaan, eräs tapaus. 03 Muistelma myyntimatkalta Ilomantsista, pelottava kokemus. 04 Myyntimatkojen muistelua. 05 Ei myyntiä ulkomaalaisille. 06 Ruokailu myyntimatkoilla. 07 Ei myyntiä lappalaisille, myyntimatkat Posiolle ja Kemijärvelle. 08 Kertojan tulevaisuudensuunnitelmia: oman huonekalutehtaan perustaminen Pyörnin koululle. 09 Nurkkasohvat nykyään kysyttyjä. 10 Tyylihuonekalujen menekkinäkymät. Kesto: 00:15:00
DOI: 10.58167/biyqpw
title: AK4506 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Yliviikari, Eero Einari,s. 22.10.1903 Karkun Kiuralassa, maanviljelijä 01 Henkilötietoja. 02 Kuttujen kasvatus Tyrvään kihlakunnan alueella. 03 Kutut, pukit ja kilit. 04 Kuttujen värit; mustien vuohien tuonti Norjasta. 05 Tuontieläinten karanteeni. 06 Vammalan piirieläinlääkäri Saaristo. 07 Kutunmaidon käyttö, ei myyty. 08 Viranmäen Olga kuttupaimenena Ekojärvenmaassa nuoruudessaan; kutunjuustojen vienti Turkuun. 09 Kutunjuustot papinmaksuina. 10 Juustonjuoksutin vasikan juoksutinmahasta. 11 Kutunjuuston teko. 12 Juhlajuusto. 13 Tarina Oriveden isosta makkarasta. 14 Juhlajuusto. 15 Juhlajuustonkehän lainaaminen Hulttiselta. 16 Juustojen kuivattaminen. 17 Vierailu Norjassa kutunkasvattajien luona. 18 Juustoa ei savustettu. 19 Juuston suolaaminen. 20 Eteläpohjalainen leipäjuusto; kutunjuustoa ei paistettu. 21 Kutunjuuston säilytys. 22 Kutunjuuston syöminen. 23 Mummon ja vaarin ateriointi: suolakalan pieniminen puukolla kalalaudan päällä. 24 Kuivan juuston syöminen. 25 Maidon hapattaminen kokkelipiimäksi ja kuivaaminen, kuivatun kokkelin liottaminen vedessä. 26 Syötävätaikina. 27 Pohjalais-Matin sutkaus ryystävälle talonväelle, kasku. 28 Vedonlyönti maidon kuljetuksesta ilman astiaa, kasku. Kesto: 00:34:20
DOI: 10.58167/7wgqcr
title: AK4386 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haapasaari, Erkki,s. 16.12.1899 Lappajärvellä, maanviljelijä, harmonikka 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan kotitila ja sen raivaajia. 03 Kertojan isä Jaakko Haapasaari, viulupelimanni. 04 Kertojan ensimmäisen hanurin hankkiminen. 05 Ensimmäiset kertojan soittamat häät (sulhasena Albert Viinaniemi). 06 Pelimannin palkka kertojan nuoruuden aikaan. 07 Kertojan hanureita. 08 Viisirivisen hankkiminen 1928, italialainen. 09 Kertojan soittamien häiden määrä. 10 Riihitansseja, siltatansseja. 11 Harmonin tekijät Karhu-Seppä ja Toivonen Heikki. 12 Kertojan urheiluharrastuksen viriäminen. 13 Kertojan ensimmäiset urheilukilpailut. 14 Koskela Kusti, kertojan urheilutoveri. 15 Kertojan urheiluharrastus. 16 Kertojan korkeushyppysaavutuksia. 17 Urho Kekkosen virallinen korkeushypyn Suomen mestaruus 1920-luvun alussa. 18 Kertojan korkeushyppyennätys hiekkakentällä 1920-luvun alussa. 19 Kertojan kilpailutovereita. 20 Palkinnot kertojan nuoruuden ajan urheilukilpailuissa. 21 Kertojan kilpailumatkat. 22 Urheiluvälineet, harjoittelusta. 23 Nuorisoseurat urheilutoiminnan ylläpitäjinä kertojan nuoruudessa. 24 Hannes Kolehmaisen 5000 m:n Tukholman-voiton innostava vaikutus sen ajan urheilunuorisoon. 25 Hemminki Kielaankangas, Lappajärven paras juoksija 1920-luvun alussa. 26 Muita juoksijoita: Takala Jaakko, Koskela Kusti. 27 Painiharrastuksen viriäminen Lappajärvellä. 28 Suosikkitanssit polkka, valssi ja sottiisi kertojan nuoruudessa. 29 Jatsin tulo Lappajärvelle 1923. Kesto: 00:31:52
DOI: 10.58167/nx4lb2
title: AK5139 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kaipiainen, Eetu,Topinpoika s. 16.1.1907 Karttulan kirkonkylässä, muutti Lapinlahden Tölvään 1939 01 Mustalaiset hevosten kasvattajina ja kilpa-ajajina, Grönforsin veljesten tallit Kiuruvedellä, Karttulassa ei mustalaisia. 02 Kilpa-ajot Karttulassa ja lähikunnissa, kilpailupaikoille mentävä hevosilla ajamalla. 03 Markkinaravit Kuopiossa tammikuussa. 04 Valtion ajojen säännöt. 05 Ravit Jyväskylässä kesäisin, ravirata. 06 Kuopion ravirata. 07 Kaksi hevosta yhtaikaa radalla. 08 Raviyleisö. 09 Ajot Kuopionlahden jäällä, lämmittely nuotioilla. 10 Kertojan veljellä ollut hevosia. 11 Huhu, että Kuopiossa olisi erästä oria lääkitty ennen kilpailua. 12 Sulkka, kilpa-ajoreki. 13 Kilpakärryjen tulo käyttöön. 14 Jäärata-ajoja Lapinlahdella Mykkälän rannassa. 15 Mykkälän talossa hevosten kasvatusta. 16 Ravimies Föör, hänen poikansa hevostenhoitaja. 17 Hevoskasvatuksen veteraaneja. 18 Valjaiden hankkiminen, Karttulassa taloissa käynyt valjasmestari eli satulaseppä. 19 Länkimestari Hermanni Laitinen Karttulassa. 20 Mitan otto hevosen kaulasta. 21 Länkimestari Laitinen. 22 Kertojan länkien teko. 23 Kulkuset ja aisakellot. 24 Aisakellojen käyttö savotoissa välttämätöntä. 25 Längennokkakulkuset ja setolkkakulkuset. 26 Mustalaisten käyttämät kaulakulkuset. 27 Aisakellot kirkkomatkoilla ja pimeällä ajettaessa. 28 Postin aisakello, kertoja ajanut hevosella postia. 29 Ensimmäinen postia kuljettanut auto v. 1923 tai 1924. 30 Postin ajaminen hevosella, yöllä ajaminen. 31 Postin aisakello ja postikärryt. 32 Vankien kuljetus, kertojan kotona kaksi putkaa. 33 Kaipialanmäessä vankitalo 40 vuotta. Kesto: 00:32:32
DOI: 10.58167/wwayrn
title: AK4498 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Laurila, Arvo Armas Matias (Matti),eversti evp. s. 14.1.1895 01 Kertojan perheen muutto Lapualle, perheen tavaroiden kuljetus. 02 Kertojan lapsuudenkodin sijainti Lapualla. 03 Kertojan isän Lapualle perustama sähköyhtiö. 04 Kertojan isän perustaman sähköyhtiön toimihenkilöitä. 05 Kertojan kouluaikaiset toverit, heidän ampumaharrastuksensa ja omatekoiset aseet. 06 Suhtautuminen santarmeihin ja venäläisten kätyreihin Lapualla kertojan kouluaikana. 07 Suojeluskuntapiirin perustaminen Lapualla 1917. 08 Vapaapalokunta suojeluskunnan edeltäjänä, em. järjestöjen toimihenkilöitä ja johtajia. 09 Kertojan isän suhtautuminen venäläisiin ja venäläistämiseen. 10 Kertojan isän toiminta jääkäriliikkeen aikana Lapualla. 11 Kertojan aikomus lähteä jääkäriksi, kertojan isän suhtautuminen kertojan lähtöön. 12 Kertojan isän toiminta Kauhavalla, lakiasioiden hoito, esimerkkejä. 13 Pakari kertojan kotona kertojan lapsuudessa Kauhavalla, tuotteiden myynti. 14 Kästämän puoti Kauhavalla, leipomoliike. 15 Kertojan isän Järvenpään puukkotehtaalta saamat kauhavalaiset puukot. 16 Kertojan isän kahden muun miehen, Sompin ja Kujanpään kanssa omistama saha Ylihärmässä. 17 Kertoja lankkujen ajajana em. sahalla. 18 Kertojan isällä eri alojen luottamustehtäviä. 19 Kertojan isän toiminta rahastonhoitajana. 20 Kertojan Kauhavan pankkiin isältään viemä rahasumma. 21 Työväenyhdistyksen tilaisuudet Kauhavalla kertojan lapsuudessa, kokoonkutsumispaikka. 22 Nuorsuomalaisuus ja maalaisliittolaisuus Kauhavalla. 23 Kertojan näkemys eräästä kommunistista, entisestä Passin talon rengistä Jaakko Aholasta Kauhavalla. 24 Kertojan koulunkäynti ja pinnaus koulusta. 25 Heinonen Arvi ja Eino, tämän veli pelimanni, Arvi Heinosen koulunkäynti ja hänen menestymisensä ylioppilaskirjoituksissa, koulutovereiden avustustoimenpiteet. 26 Kertojan opettajan Hilja Riipisen puutarha, kertoja tovereineen marjavarkaissa siellä. 27 Opettaja Hilja Riipinen. 28 Lahdensuo Jalmari, Lapuan yhteiskoulun rehtori. 29 Isänmaallinen henki Lapuan yhteiskoulussa. 30 Hilja Riipisen toiminta lotissa. 31 Kertojan luokanvalvoja maisteri Varmela, hänen asenteensa Venäjän historian opettamiseen ja hänen opetustyylinsä. 32 Tohtori Poukka, matematiikanopettaja. 33 Maisteri Hämäläinen, matematiikanopettaja. 34 Kertojan muistoja Poukasta ja Hämäläisestä ja muista opettajista. 35 Riipinen Ale, voimistelunopettaja. 36 Hilja Riipisen ja Kareksen väliset suhteet Lapuan yhteiskoulussa. 37 Työväenliike Lapualla kertojan kouluaikana. 38 Työväenyhdistyksen jäsenten aiottu pyytäminen vapaussotureihin. 37 Lapualaisia vapaussotureita.
DOI: 10.58167/dxvflb
title: AK4968 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Yrjö Hugo Johannes,s. 23.2.1903 Tampereella, linja-autoliikenteen harjoittaja 01 Dieseliä edeltänyt ruotsalainen sytytysjärjestelmä, Hesselman-moottori. 02 Tampereen Liikenne -yhtiö. 03 Hesselman-moottorien ilmestyminen n. v. 1934. 04 Varsinaiset dieselmoottorit v. 1936, liikennöitsijä Vapaaliitolla 4-diesel Büsching, Koivistonkylän liikenteelle 6-diesel Büsching. 05 Hesselman-moottorien käyttö, Helsingin kaupungin liikenteessä lukuisia. 06 Kokeiluja mm. petrolin käytöllä. 07 Suhtautuminen dieselmoottoreihin, epäluulo moottorin nakutuksen takia. 08 Dieselmoottoreita: amerikkalainen Herkules, englantilaiset AEC ja Leyland. 09 Ruotsalaiset dieselmoottorit. 10 Hensel ja Carrior-moottori, saksalaiset Mannin moottorit. 11 Ranskalaiset moottorit. 12 Dieselmoottorien heikkoudet alkuaikoina: vääriä käyttöohjeita, kannen tiivisteviat. 13 Dieselmoottorien laakerit. 14 Dieselmoottorien raskaus. 15 Dieselöljyvero. 16 Linja-auton dieselöljyn kulutus. 17 Dieselmoottorien käytön alkaminen Tampereella 1936, noin 30 % osuus v. 1939, bensiinimoottorien määrän saavuttaminen n. v. 1946-47. 18 Linja-autoissa ei enää bensiinimoottoreita, hävinneet 1950-luvun alkupuolella. 19 Dieselkaluston myyjät: Suomen Autoteollisuus, Mercedes Benzin maahantuoja Veho, Volvo-Auto ja Scan-Auto, Fiatin edustaja. 20 Ainoan Suomeen tuodun englantilaisen Gay-diesellinja-auton hankinta. 21 Leanderin kaksikerroksiset bussit. 22 Oy Matkahuolto Ab:n syntysanat lausunut Kaarlo Leander. 23 Leanderin aloittaman maantiekirjakauppatoiminta n. v. 1930. 24 Kaarlo Leanderin aloitekyky: matkahuollon perustaminen, katettujen odotuskorokkeiden ehdottaminen linja-autoasemalle. 25 Tampereen linja-autoasema valmistuessaan maailman suurin. 26 Kaarlo Leander, Matkahuolto ja Tampereen linja-autoasemat (läntinen ja itäinen). 27 Nykyisen linja-autoaseman paikan valinta. 28 Kaupungin edustajien ja linja-autoliikenteen harjoittajien tutustumismatka katsomaan Vaasan uutta linja-autoasemaa. 29 Nykyinen linja-autoasema. 30 Tammer-Dieselin perustaja Veikko Tuomi.
DOI: 10.58167/xakhnr
title: AK4055 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Santaheini, Arvo Uljas,s. 21.10.1899 01 Virtanen Sameli ja Kukkanan Jaakko, säänennustajia. 02 Kiukkonen Matti, säänennustaja. 03 Sään ennustaminen almanakan merkeistä. 04 Unikeonpäivän sade sateisen syksyn merkkinä. 05 Unikeonpäivään liittyvät uskomukset. 06 Talvi- ja kesäkuukausien säiden vastaavuus. 07 Uudenvuodentinan valaminen. 08 Suolasta ennustaminen uutenavuotena. 09 Tuhkasta ennustaminen uutenavuotena. 10 Kevään ensimmäisen vihdan heittäminen saunan katolle, taika. 11 Peiliin katsominen, uudenvuodentaika; Kukkas-Jaakon kokemus enteen toteutumisesta. 12 Tyttöjen taiat. 13 Kertojan sisarukset. 14 Amerikan siirtolaisuus. 15 Kortinpeluu. 16 Knakki, korttipeli. 17 Salon Kallen ruotsalaisen vaimon sanonta "Me olis köyhä kun paska jos ei meidän Kalle kortti flaska". 18 Kortinpeluu. 19 Pokkeri, Amerikasta tullut korttipeli. 20 Ventti, suosittu korttipeli v. 1918. 21 Pokka eli sökö, Amerikasta tullut korttipeli. 22 Vanhimmat korttipelit, ventti opittu venäläisiltä. 23 Korttipelihäviöt. 24 Ilmajoen Könnin kärrynakselin korjaus lålbyläisen sepän pajassa. 25 Könnin yöpyminen Äijälän kievarissa Pietarista palatessaan, kasku. 26 Könnin palvelustyttö kellon korjaajana, kasku. 27 Könni kilpailemassa pienimmän neulan tekemisessä, kasku. 28 Kaskut Könnin kuokkamiehistä. 29 Ampuminen ristiin tervahaudan yli sen valmistuttua. 30 Tukkiintuneen tronkkelinavaaminen, tapaus tervahaudalta. 31 Tervan kuljetus Kristiinaan. 32 Vaillinaisten tynnyrien täyttäminen tervaa myytäessä, "fräkkärit". 33 Flata-Miina, huonomaineinen nainen posetiivarien majoittaja. 34 Kuuroon Emma, huonomaineinen nainen. 35 Flata-Miinan avioliitto kertojan enon kanssa, heidän tyttärensä vaiheet. 36 Pookeen Maijan tyttäret laivatyttöjä. 37 Prostituoidut markkinoilla, Ilmoolaas-Kreeta. 38 Aviottomat lapset ja elatusjutut käräjillä. 39 Ruumiin peseminen. 40 Ruumislaudat. 41 Kertojan isän astioiden teko vanhasta ruumislaudasta. 42 Ruumislaudan säilytys. 43 Kuppari-Fiina. 44 Kuppari-Fiinan sarviensa kautta levittämän taudin riehuminen v. 1907, potilaat Vaasaan sairaalaan. 45 Kuppari-Fiina. 46 Ilonen Hilda, unissasaarnaaja. 47 Unissasaarnaaja Myrkyssä. 48 Ilonen Hilda, unissasaarnaaja. 49 Unissasaarnaaminen. 50 Puutavararahdin ajo. 51 Siren Juho, hautakivien veistäjä. 52 Ei kaakelintekijöitä Karijoella. 53 Ruusulaakso eli Pruukin Kalle,muurari ja kaakelintekijä Isojoella. 54 Haavisto, muurari Myrkyssä. 55 Kaakeliuunit. 56 Syöpäläiset. 57 Täit armeijassa v. 1919-1921. 58 Syöpäläisten hävittäminen Täystuholla. 59 Kirput ja täit. 60 Päätäiden hävittäminen. 61 Kujakoski Juha, kammantekijä. 62 Syöpäläisten hävittämistaika. 63 Torakat Helsingissä, Hämeessä ja Keski-Suomessa. 64 Majoittuminen Veskelyksen asemalla jatkosodan aikana. Kesto: 01:05:08