cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/abgfuz
title: AK4484 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hannula, Matti,s. 29.11.1906 Kittilässä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan kotitalon Hannulan palaminen v. 1933, tuhoutuneet rakennukset ja tavarat. 03 Kertojan kodin pakkomyynti pula-aikana. 04 Hannulan tilan ostaja Pilbacka, myöh. Nuolimäki, Kemi-yhtiön virkailija. 05 Kertojan avioituminen, kertojan nykyinen tila Hannula lohkaistu Kenttälän tilasta. 06 Kertojan lapsuudenkodin päärakennus, kertojan lapsuudenkodissa kievari, kertojan isä Pekka Hannula. 07 "Kruununhouvi", virkamies, kievarissa asumassa, punaisten v. 1918 tappama "kruununhouvi". 08 Oululaisten poliisien toimenpiteitä v. 1918. 09 Salainen kokous Hannulassa v. 1918. 10 Suojeluskunnan perustaminen Kittilään v. 1918. 11 Punakaarti Kittilässä v. 1918, kulkueet ja toimenpiteet. 12 Kruununhovin ampuminen punaisten toimesta, ampuja Veltanen. 13 Kittilän kirkonkylän talot. 14 Kauppiaat Lampela ja Fagerholm. 15 Kittilän vanhoja taloja ja niiden asukkaita. 16 Haudankaivaja Pekkala. 17 Metsänhoitajan ja nimismiehen asunnot, Palon vanha talo ja uudet talot, Kourin ja Vuollon talot. 18 Puulinna, vankila. 19 Hannula, Ala-Pieti ja Kaaristo, vankilan vahtimestareita. 20 Kittilän kirkonkylän eteläpuoliset talot. 21 Saastamoisen ja Lampelan kaupat, Lampela kertojan sisaren mies, Pohjola-pankin johtaja. 22 Narikka, osa kirkonkylää, sen asukkaita; kahvilat ja Nykäsen kauppa Narikassa. 23 Lukkari Sammu Junttila. 24 Markuksela, kievari, Markukselan miehet kunnan virkamiehinä. 25 Karila, kylien verojen kantaja. 26 Seppä Tuomas Pudas Ala-Kittilässä, kunnallisneuvos, valtuuston jäsen; valtuuston kokoukset. 27 Ala-Kittilän taloja. 28 Kertojan setä Eeli Kariniemi, poromies, metsästäjä; Kariniemen suku. 29 Kittilän vanhoja taloja. 30 Kariniemen tilan vaiheita ja omistajia, Matti Kariniemi. 31 Eräs perinteentaitaja.
DOI: 10.58167/dyt2ty
title: AK5174 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltio, Alfhild f. Mattson,Juliusdotter f. 12.8.1893 i Helsinge socken, f.d. kalaskock 01 Släkten Nylund. 02 Petas hemman i Käinby. 03 Backas hemman och dess ägare. 04 Hedmanskan, en kvinna som botade utslag och hudsjukdomar i Käinby, senare i Kårböle. 05 Inga trollkonster, när korna släpptes ut på våren. 06 Skällkorna. 07 Namn, som gavs åt kor. 08 Lockrop på kor "Koddorna se". 09 Största delen av korna brokiga till färgen. 10 Hästarna; den första traktorn i byn år 1922-23. 11 Statens hingst fanns det inte i trakten. 12 Hästkapplöpningar i början av 1900-talet, först på isen. 13 Hushållskurs i Bromarv. 14 Berättaren som servererska på kalas sedan 16-årig flicka. 15 Fru Blomqvist från Sockenbacka, kock på kalas. 16 Ida Hjelm, kock från Lappböle. 17 En kock med hjälpredor på kalas. 18 Begravningen. 19 "Torra blommor", konstgjorda på graven, första färska blommorna år 1909. 20 Kaffeservering och matbordet på begravningen. 21 Småbröd: pepparnötter, Hannas kakor, goda äss. 22 Inga kakor i början av 1900-talet. 23 Desserter: sockerkaka, snömos, plommonkräm, vaniljkräm. 24 Allt, vad serverades på kalas, måste lagas själv. 25 Matbordet på begravningen: linneservetter och gröna kvistar. 26 Brödet på kalasen. 27 Servisen lånades. 28 Allt skulle skäras med kniv. 29 Metwurst och lax fick man köpa för kalas. 30 Begravningskonfekter. 31 Ett glas vin bjöds med begravningskonfekter. selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/na3nsj
title: AK4680 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kilkka, Siviä Selina o.s. Nurkkinen,s.9.12.1894 01 Kilkan tilan ostaminen. 02 Kertojan miehen isän nimen muutto Prusista Bomelliksi. 03 Kilkan tilan edelliset asukkaat ja omistussuhteet, mm. Sandmark. 04 Erään Kilkan isännän hauta Mouhijärven vanhan kirkon hautausmaalla. 05 Mierolan tilan omistajan Sandmarkin toimesta tehdyt talonkirjat v. 1795, asiakirjojen löytyminen. 06 Mierolan tilan seuraavat omistajat 1800-luvulla. 07 Mierolasta erotetun Kilkan tilan myyminen verorästien vuoksi ja tilan autioituminen. 08 Kertojan miehen isän Alfred Prusin Kilkan tilan osto v. 1873. 09 Kilkan tilan asuinrakennukset 1870-luvulla, huoneet. 10 Kilkan tilan ulkorakennukset 1870-luvulla ja tilan nykyisen päärakennuksen rakentaminen, ulkorakennuksiin 1870-luvun jälkeen tehtyjä muutoksia. 11 Professori Ala-Könnin v. 1978 Kilkan tilasta ottama yleiskuva. 12 Alfred Bomellin (Prusi) vaiheita Kilkan tilalla. 13 Prusin suvun vaiheita ja kertojan miehen sukulaisuus Prusien kanssa. 14 Kehruutehtaan perustaminen Mouhijärvelle. 15 Kertojan miehen Toivo Kilkan Kilkan talon ostaminen v. 1903, talon kauppakirja ja siinä esitetyt ehdot. 16 Kertojan miehen isän eläke. 17 Lamakausi 1930-luvulla. 18 Kertojan, hänen miehensä ja tämän vanhempien ja sisarusten asuminen Kilkassa. 19 Kertojan Kilkan talon pito ja talon konkurssihuutokauppa v. 1932. 20 Kilkan talon syytinkisopimukset ja niistä aiheutuneet velat. 21 Häijään Perämaan koulun vihkiäiset. 22 Kertojan miehen veljen asuminen Kilkan talossa. 23 Valssi Kultainen nuoruus, pianolla esitettynä. 24 Virsi "On meillä aarre verraton". 25 Mouhijärven kirkkoherran joulutoivotukset. 26 Kertojan soittoharrastus. 27 Kertojan äiti ja hänen sukunimensä muuttuminen Hammarenista Tiiaiseksi. 28 Kertojan äidin soittotaito ja kertojan kotona ollut harmoni. 29 Eeva Klemetti kertojan musiikinopettajana Nokian kansakoulussa, Eeva Klemetti laulunopettajana. 30 Laulukirja "Musiikkiopisto", Eeva Klemetiltä saatu. 31 Kertojan opettelu soittaamaan nuoteista. 32 Elsa Malin ja Tyyni Syngistö kertojan laulun- ja soitonopettajina oppikoulussa Tampereella. 33 Kertoja säestäjänä Blankan ratsastaja -kuvaelmassa koulussa Tampereella. 34 Kertoja koulussa rukouksissa virsien säestäjänä. 35 Tampereen suomalaisessa tyttökolussa olleet vanhat urut. 36 Kertoja soittajana juhlatilaisuudessa Mouhijärvellä v. 1923 kerättäessä rahaa olympialaisia varten. 37 Säästöpankkijuhlat Mouhijärvellä 1960-luvulla, kertoja säestäjänä 68-vuotiaana. Kesto: 00:35.36
DOI: 10.58167/rjernj
title: AK4967 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Yrjö Hugo Johannes,s. 23.2.1903 Tampereella, linja-autoliikenteen harjoittaja 01 Parhaat autot aikanaan Ford ja Chevrolet. 02 Reo ja International myöhemmin. 03 Seldenissä ensimmäiset matalapainerenkaat ja nestejarrut. 04 Linja-autojen värit: sininen yleinen, Koskisella punaiset autot. 05 Kertojan linja-autojen värit. 06 Linja-auton väri ostajan valitsema, eri liikenteenharjoittajien omat värit. 07 Vetopyörästöjen pettäminen ja taka-akselien katkeaminen eniten ikävyyksiä tuottaneita vikoja. 08 Muita autoihin tulleita vikoja. 09 Sytytysmenetelmät ja akut. 10 Akkujen latauttaminen tarpeen. 11 Akkujen koko, aluksi 6 voltin, myöhemmin 12 voltin järjestelmä 12 Kylmäkäynnistyksen tehostaminen: lisäakun käyttö, öljyn ja veden lämmityssysteemit. 13 Käsikäynnistys. 14 Moottorin käynnistys startin, veivin ja vetoauton avulla, eräs tapaus. 15 Studebaker-merkkinen 42-paikkainen linja-auto v. 1939 Koivistonkylän liikenteessä, aikanaan Suomen suurin linja-auto. 16 Studebakerin kestävyys, korin kantavuus ratkaiseva. 17 Linja-autoja varten rakennetut alustat eli pokatut rungot noin v. 1934-36. 18 Linja-auton runko, U-palkki, itsekantavat korit viime aikoina. 19 Putkirakenteita pakettiautoissa. 20 Rungon murtumat etupyörän takana, takapyörän etupuolella tai pokkauskohdassa. 21 Värähtelyn osuus rungon murtumiin. 22 Sytytystulpat eli kynttilät, Champion, Bosch. 23 Sytytystulppien lämpöarvot ja bensiinin oktaaniluvut. 24 Bensiinin säästäminen: petrolin käyttö, naftaliinin lisääminen. 25 Jäähdyttimen hukkaputkesta putki kaasuttajan imutiehyen suulle tehon lisäämiseksi. 26 Naftaliinin lisääminen bensiiniin. 27 Virolainen bensiini pahanhajuista, käytössä 1930-luvulla. 28 Petrolin lisääminen bensiiniin. 29 Polttoaineen tarkastus ja polttoainevero, aiemmin kilometriverotus. 30 Alennukset polttoaineen hinnasta, yhteisostot.
DOI: 10.58167/6shgsc
title: AK4406 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Österlund, Ragnar,s. 26.6.1904, maanviljelijä, pelimanni, selostus ruotsiksi 01 Bergan lasitehdas. 02 Henkilötietoja. 03 Bergan lasitehdas. 04 Kertoja soittanut viulua. 05 Hanurinsoittaja Hemming Rågård. 06 Soittaminen nuorisoseurantalolla, tanssit. 07 Kertoja soittanut tansseissa noin v. 1920-28. 08 Maanviljelystyöt; Sjöbergin perhe. 09 Viulunsoittajia vähän, hanuri yleisempi. 10 Torvimusiikki. 11 Hääsoittajat. 12 Vesterback Matts, hanurinsoittaja. 13 "Pellhåldare", pellanpitäjät häissä. 14 Häätanssien aloittaminen valssilla. 15 Tanssilava; pelimannin paikka. 16 Ei poloneesia tai muita pitkiä tansseja. 17 Kerenski. 18 Kertojan kansakouluaikanaan tuntema venäläinen sotilas. 19 Kertojan venäläiseltä sotilaalta oppima Volgan laulu, venäjäksi. 20 Toinen kertojan venäläiseltä sotilaalta oppima laulu, venäjäksi. 21 Huuliharppu ja sen käyttö. 22 Seuraavasta sottiisista, alkua laulettuna "Och aldrig jag ville min flicka så illa". 23 Sottiisi huuliharpulla. 24 Vandringsvalssen (Kulkurin valssi) huuliharpulla. 25 Laulu "På den kvällen var odjur i trakten", huuliharpulla ja laulettuna. 26 Kertoja soittanut viulua 1920-luvulla. 27 Kerenski, viululla. 28 Vandringsvalssen, viululla. 29 Nurkkatanssit. 30 Huolehtiminen köyhistä lahimmäisistä. 31 August Dahlbo, maanviljelijä, murteentaitaja; hänen poikansa viulunsoittaja.
DOI: 10.58167/psnepw
title: AK4272 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Poikien uutisten kertominen, esim. Horonkylässä sattunut kummittelutapaus. 02 Kummittelu, kertoja ollut kummituksilta rauhassa. 03 Mustalaisten käyminen kertojan luona. 04 Koskessa kasvattina olleen mustalaistytön puukottaminen kuoliaaksi, hautausavun pyytelijät. 05 Mustalaismies Jamma keinutuolinmattoa kaupittelemassa, eräs tapaus. 06 Kertojan invalidipoika, sirpaleen aiheuttama vamma ja kuolema. 07 Mustalaiset. 08 Könnin kuokkamies. 09 Hanurinsoittaja Hööseli Rookoolin Vävy-Jussilla renkinä. 10 Rookoolin Vävy-Jussi puuseppä, teki puusta polkupyörän. 11 Könnin mestarit; kertojan kodissa könninkello. 12 Knuutinpäivä, juoppokuormien ajelut. 13 Tapaninpäivä, sukulaisvierailut. 14 Knuutinpäivän ajelut, poikien kulkeminen keräämässä tytöiltä langanpätkiä. 15 Kertojan äidin isä ollut 22 vuotta renkinä; äidin vanhempien avioliiton alku torpassa, isäntä hukutti torpparin lehmän nevaan ja hääti nuorenparin vanhan torpparin kuoltua pois. 16 Kertojan äidin vanhempien muutto Karhunkankaalle nälkävuosien aikaan. 17 Kertojan äidinisän lehmän osto Vaasasta. 18 Antti-paapan ostaman lehmän taito päästä aidoista. 19 Tuohitorvet, tuohitorven sävelmän tapailua. 20 Koivun kaarnasta tehdyt torvet. Kesto: 00:30:02
DOI: 10.58167/fszhmg
title: AK4116 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Järvelän pelimannit 01 Purpurin alotus. 02 Talapakan valssi. 03 Fatimarssi. 04 Salonkylän polkka. 05 Ryti-Antin sotiisi. 06 Johanneksen polkka. radio-ohjelma Pelineljännes. Kesto: 00:14:22
DOI: 10.58167/r3bjdl
title: AK4794 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vihinen, Erkki,huuliharppu 01 Leilinvirutuspolkka. 02 Satiaisen polska. 03 Kyyrän Matin polska. 04 Osmon pojan polkka. Rintanen, Kalle Veikko,Kustaanpoika s. 5.7.1908 Ylihärmässä, maanviljelijä, laulu 05 Laulu "Oi sä rakas Augustin".
DOI: 10.58167/knxor3
title: AK4009 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Holmqvist, Aidi och Holmqvist, Hugo 01 Förteckning över pällhaldari på berättarens bröllop. 02 Hur man valde pällhaldare. 03 Purpuridansen. 04 Förplägnad på bröllop. 05 Spelmannens insatser vid bröllop. 06 Brudfat och fattigfat. 07 Bröllopsdanser och dansande. 08 Äldre gubbers "bröllopsting". 09 Olika valser och andra danser. 10 Hur man lärde sig dansa. 11 Danstillställningar. 12 Förlovningsresor och mottagning efter. 13 Bruk kring lysningen. 14 Förlovnings- och lysningspresenter. 15 Yrkesvävare och vävning. 16 Färgämnen och färgning. 17 Florshalsdukar. 18 Förvaringsbod för textiler. 19 Hur berättaren lärde sig musik. 20 Penningsmedel för orkestern. 21 Olika fester med musik. 22 Julbalerna på Rådhuset. Kesto: 00:34:13
DOI: 10.58167/xhfdcc
title: AK5098 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sonninen, Erkki,Pekanpoika s. 22.2.1899 Lapinlahden Suurenmäen kylässä 01 Sanonta "(Ei tiedä enempää kuin) pässi tähistä, sika tuulmyllystä". 02 Mäenlasku laskiaisena, hurraaminen mäessä, huuto "Pitkiä pellavia". 03 Saunassa puhuminen laskiaisena kiellettyä. 04 Lehmänkellojen soittaminen mäessä laskiaisena. 05 Ei tulien polttamista laskiaisena eikä pääsiäisenä. 06 Paastoaminen paastonaikana. 07 Helmikuu ja maaliskuu. 08 Kevätpäiväntasaus. 09 Syöpäläisten hävittämiseen ei erityisesti valittua ajankohtaa. 10 Täiden hävittäminen Täystuholla ja löylyttämällä. 11 Lutikoiden hävittäminen naisten kuukautisten aikana käyttämien housujen pesuvedellä, tulikivi tehoton hävityskeino. 12 Russakoiden hävitys palelluttamalla, kirput hävitetty samoin kuin täit. 13 Hiirien ja rottien pyydystys, loukut. 14 Marian ilmestyspäivä. 15 Palmusunnuntai, pajunkissoja eli palmuja huoneeseen. 16 Kiirastorstai. 17 Pitkäperjantai juhlapyhä, ei saanut tehdä muuta kuin ruokkia eläimet ja lämmittää tupansa. 18 Pääsiäislauantai, yhtä pyhää pitkästäperjantaista pääsiäismaanantaihin. 19 Pääsiäisen sään tarkkailu, sanonta "Mitä päevä peäsiäisenä, sitä seä sären kuvussa". 20 Havunoksista turaita särkien kutua varten, merrat. 21 Kertojan veljen Haukijärvestä saama särkisaalis. 22 Huhtikuu, suviyöt. 23 Yrjön päivän sääenteet: jos on kylmää, tulee kovia oksia; kertoja ei muista muuta Yrjön ja Markuksen päivistä. 24 Vappu eli Valpuri. 25 Ristin päivä, eläinten rehua oltava vielä jäljellä. 26 Sanonta "Varavihko Varpuliin, erävihko Eerikkään, ja vielähän se Urpoi uikuttaa kehnona kesäntulona". 27 Kolminaisuuden päivä; Kustaan päivällä ei merkitystä. 28 Eskon päivä rajana ohrien ja perunan kylvölle ja halmeen teolle. 29 Kesäpäivänseisaus. 30 Juhannus: kokkojen polttaminen, tanssit. 31 Kokkoharju Pitkänmäen Hiekkapurolla; pelimannit. 32 Sääennustus: jos alkukesä on kylmä, Pietarin päivästä lämpenee. 33 Paavalin päivä talvella, sanonta "Heikki talaven taettaa, Puaval puol talavee". 34 Touonkylvö yläpuolella kuuta. 35 Kuun asennolla ei merkitystä syöpäläisten hävityksessä. 36 Heinänteon aloittaminen Jaakon päivänä, heinänkorjuu metsäniiyiltä. 37 Hermannin päivällä ei merkitystä, naisten viikolla aina sadetta. 38 Unikeonpäivä. Kesto: 00:32:27
DOI: 10.58167/y9gktv
title: AK4178 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peura, Elsa o.s. Ekroos,s. 19.6.1902 Laukaassa 01 Laulu "Näin äitini mulle kerran lauleli". 02 Laulu "Minä olen tyttö kulkuri". 03 Laulu "Ruusun löysin, sallimus sen johti". 04 Laulu "Voi tyttö raukkaa minua". 05 Laulu "Leskiäidillä kaksi tytärtä". 06 Laulu "Voi minua poika raukka". 07 Laulu "Yksi haamu oli Marjaanan ovella". 08 Laulu Elsa ja Alpertti "Se oli koti komia kuohuvan kosken rannalla". 09 Laulu "Tuo poika tummatukka ihanteeni on". 10 Laulu "Synkkä on elämäni". 11 Polkkalaulu "Noilla tämän puolen piiannatkuilla" 12 Laulu "Aukase Akusta se aettas ov". 13 Laulu "Olha mulla ennen henttukii". 14 Piirileikkilaulu "Laiva tummansininen". 15 Piirileikkilaulu "Vieraan puolen tyttöjä ollaan". Kesto: 00:29:58
DOI: 10.58167/uybj76
title: AK4126 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Järvinen, Kustaa,viulu 05 Koko maailman valssi. 06 Polkka. Risku, Emil,2-rivinen hanuri 01 Valssi. 02 Polkka. Ikaalisten harmonikkamiehet 03 Valkea ruusu, valssi. 04 Eräsen Heikin polkka.
DOI: 10.58167/kfpysn
title: AK4658 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heinäkoski, Aili Aleksandra o.s. Toivonen,s. 26.3.1899 01 Naisten hiusmalli lapsuudesta vanhuuteen, hiusten leikkaaminen ja hoito, tyttöjen tukka nutturalle eli tutturalle rippikoulun jälkeen. 02 Aiemmin ei lainkaan jakausta, jakauksen tulo; körttiläisten tapa pitää jakaus keskellä päätä. 03 Naisten hiuksia ei leikattu; poikien hiusten "klippaaminen". 04 Partureita eli klippareita Mouhijärvellä. 05 Naisten tukan kähertäminen eli piippaaminen, piippaaminen vanhemmilta salaa. 06 Kiharoiden teko letittämällä kosteat hiukset. 07 Kynsien leikkaaminen. 08 Saunan lämmittäminen, kesällä joka päivä, karjapiiat saunan lämmittäjinä suurissa taloissa. 09 Saunomisjärjestys, saunominen oman väen kesken, karjapiika miesten selänpesijänä. 10 Vihtojen käyttö ja varastoiminen. 11 Vihtakauppiaat Mouhijärvellä, Hämeenkyröstä ja Hyynilästä. 12 Virtanen Anselmi, ennustaja, vihdan-, luudan- ja vispiläntekijä. 13 Saippuan käyttö ja valmistus kotona, pyykkisaippuan teko eläinten luista, teurasjätteistä, lipeästä ja tuhkasta. 14 Saippuanteon eri vaiheet, karjalainen ja mouhijärveläinen tapa. 15 Saippuan vispaaminen. 16 Mouhijärveläinen saippuanteko. 17 Tali saippuanteossa, eri aineosat karjalaisten ja mouhijärveläisten saippuan valmistuksessa. 18 Saippuan säilytys laatikoissa ulkorakennuksissa. 19 Eri ruumiinosien nimityksiä varhemmin Mouhijärvellä. 20 Sormien nimitykset, loru ja tavalliset nimitykset. 21 Käden osat ja jalkojen osat. 22 Takamukset, eri nimityksiä; ns. rumista sanoista. 23 Naisten korut, kellon käyttö tröijyn alla. 24 Korvarenkaiden käyttö ja renkaiden malli, käytettiin vähän. 25 Polkkatukan tulo muotiin 1920-luvulla, pidettiin syntinä. 26 Kertoja ei tiedä hiustenostajista. 27 Naisen vaatekerta: kivijalkapaita, sen osat, liivien käyttö, liivinluut, ei housuja naisilla varhemmin. 28 Naisilla useita hameita päällekkäin, ei toppahameita, toppiliivit, päällysliivi. 29 Liinanen päässä, sen sitominen, naisten palttoot ja saalit. 30 Saketti, toppaamaton naisten takki. 31 Naisten sukat ja sukkarihmat, sukkarihmojen kutominen puilla, pujottelemalla. 32 Naisten sukkien värit. 33 Säärykkäiden käyttö kesällä. 34 Jalkojen kovettuminen, tervan käyttö jalkojen haavoihin.
DOI: 10.58167/cxo9rm
title: AK4075 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vesterbäck, Valdemar,s. 10.6.1897 Närpiössä, vanhemmat Aleksander ja Vilhelmina Vesterbäck 01 Henkilötietoja. 02 Isä Amerikassa. 03 Kertojan lähtö Ruotsiin ja Norjaan 16-vuotiaana, merillä 5 vuotta. 04 Purjelaivat, joilla kertoja palveli. 05 Lähtö Amerikkaan. 06 Sisar Illinoisissa; työhön terästehtaaseen. 07 Rakennustöissä Amerikassa, parempi palkka. 08 Paluu Suomeen, oman tilan hankkiminen. 09 Kertojan lapset ja vaimo; nykyisestä elämästä. 10 Matts Mannfolk, hääpelimanni, viulu. 11 Bergas Matts Vilhelm, pelimanni, maanviljelijä. 12 Vilhelm Mannfolk eli Mann-Pärum, pelimanni. 13 Klarinetinsoittaja Josef Mannfolk. 14 August Mannfolk, torvensoittaja; koko suku soittajia. 15 Kertoja ei tuntenut soittajia Amerikassa. 16 Kertoja ei tunne purpuria. 17 Menuetti ja polska. 18 "Opsito", illanviettotapa; leikkejä. 19 Poikien leikit: pallopelit. 20 Muita pelejä. 21 Ei pukinsarvia, tuohitorvet. 22 Purjelaivat. 23 Purjelaivojen mastot. 24 Parkit ja kuunarit. 25 Ei onnettomuuksia merellä; torpedovaara I maailmansodan aikana, kertoja norjalaisella laivalla, joka kuljetti räjähdysaineita Englantiin. 26 Lehmien laskeminen keväällä ulos, ei taikoja. 27 Kertoja ei tunne kastamattomaan lapseen liittyviä uskomuksia. 28 Synnyttäneen naisen kirkottaminen. 29 Uskomuksia, mm. voionni. 30 Sunnuntain vietto, postillan luku. 31 Laskiainen, hyvä ruoka. selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/kosjdr
title: AK4005 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Söderström, Axel,f. 22.3.1891 i Karleby 01 Berättarens fiolspel och spellärare. 02 Berättarens intresse för hästavel. 03 Första hästkarlen i Karleby. 04 Hästtävlingar och priser. 05 Ortsbor deltager i travtävling i Stockholm. 06 Visor om hästar och tävlingar. 07 Tidningar om hästar. Rasmus, Stella Sofia,f. 23.7.1901 i Karleby, Såka 08 Personalier. 09 Om hemmanets historia. 10 Om kreatursbesättningen. 11 Hemmanets byggnader. 12 Kreaturens utfordning och lövtäkt. 13 Om olika slags husdjur. 14 Mjölkhantering och olika mjölkprodukter. 15 Svampars användning. 16 Vardagsmåltider. 17 Om tjänstefolk och arbeten. 18 Måltider och tidpunkter för dem. 19 Om "vellikello" och horn. 20 Maträtter. 21 Om dricka och humle. 22 Om malttillverkning. 23 Kaffe och kaffesurrogat. 24 Vad man hade till kvällsvard. 25 Söndags- och helgdagsmat. 26 Om språkförhållanden. 27 Om får och sedvänjor kring släkt. 28 Hur köttet bevarades.
DOI: 10.58167/ncqx8a
title: AK4906 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltonen, Juho Artturi,s. 3.1.1894 Hinnerjoella, räätäli 11 Tehdastekoiset kankaat. 12 Korven räätäli Ahon kankaiden tilaaminen Helsingistä. 13 Vaatteiden teettämisen kalleus, vähävaraisten tyydyttävä halvempiin ja heikompiin kangaslaatuihin. 14 Kankaiden tilaaminen Helsingistä. 15 Kangaslaatuja: siviotti, trikoo, verka, sarka. 16 Vanutus- eli falkkausliikkeistä sarkaa. 17 Kangaspula ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana, vanhojen vaatteiden purkaminen ja kankaan käyttö uudelleen. 18 Vällyjen teko; turkit eli pälsyt. 19 Nahkurit Lunden ja Jokinen Hinnerjoella. 20 Turkit lammasnahkaa; pässejä vähän, enemmän oinaita. 21 Kangaslaatuja, mm. diagonaali; englantilaisia kankaita vähän, Tampereen tehtaat. 22 Littoisten verka. 23 Miesten hatut, lippalakit ja turkislakit eli "helsinkköörit". 24 Metsän turkiksia ei käytetty lakkeihin. 25 Vanhojen vaatteiden kunnostaminen. 26 Rahaa vähän, kahvin osto pieninä erinä, "fiänteli" kerrallaan. 27 Sikurin käyttö kahvin lisänä, ohrakahvi; kahvin paahtaminen eli "koruttaminen". 28 Seinäkaappi rahojen säilytyspaikkana. Suominen, Aina o.s. Lunden ja Salmi, Naimi o.s. Lunden ,ed. s. 14.6.1903 Hinnerjoen Vaaljoella, jälk. edellisen sisar s. 1910 Hinnerjoen Vaaljoella 01 Achreniuksen virren säkeistö "Meit rakkautes siteheen yhdistä kaikki likiseen", saneltuna. 02 Kertojan mielipide vanhojen virsien tallentamisesta. 03 Achreniuksen virsi n:o 5, maininta ja sävelmän tapailua; vanha veisaaja Heinikkala. 04 Achreniuksen virsi "O neitseen joukkoa ihanaista", saneltuna. 05 Huonekasvit. 06 Puuseppä Järvisen kieltäytyminen tekemästä kertojalle kukkapöytää. 07 Puuseppä Juho Järvinen ruumisarkkujen tekijänä. 08 Simulan muorille ja vaarille tehty jo eläessä hautaristit. 09 Mämmin teko pääsiäiseksi, lipeäkalaa jouluksi. 10 Ei erityistä juhannusruokaa, uuden maidon keittäminen juustoksi.
DOI: 10.58167/2oaztf
title: AK5090 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Partanen, Joonas,Kallenpoika s. 15.1.1894 Lapinlahdella, kansakoulunopettaja 01 Kertojan urheiluharrastus, menestyminen hiihtokilpailuissa ja korkeushypyssä, korkeushyppytyyli. 02 Koulu-urheilu ja raittiusseuran urheilutoiminta. 03 Tukholman olympialaiset v. 1912, niiden vaikutus. 04 Suurlakko v. 1905 ja maailmansodan puhkeaminen v. 1914. 05 Suhtautuminen koulujen pakollisiin keisarinkuviin, kuvien repiminen v. 1918. 06 V. 1918 tapahtuminen vaikutus Lapinlahdella. 07 Martti Laakso, harvinainen muistitiedon taitaja, säänennustaja. 08 Taivaankappaleiden vaikutus maapallon ilmastoon; Martti Laakson jäidenlähdön ennustus. 09 Martti Laakso säänennustajana, sateen ennustaminen, eräs tapaus. 10 Suviyön merkit. 11 Martti Laakson tiedot. 12 Verner Katila, helluntailainen kielilläpuhuja, profetoija. 13 Helluntailiikkeeseen liittynyt Pekka Brofeldt tutkinut profetioita. 14 Kertojan tyttärentyttären kokemus hengellisessä kokouksessa. 15 Karismaattiset kokemukset ja kertojan kirjeenvaihto professori Tiililän kanssa. 16 Kertojan saama kielilläpuhumisen lahja. 17 Verner Katilan kautta tulleiden sanomien sisältö; Verner Katila muuttanut Vantaalle, kertoja vieraillut hänen luonaan. 18 Kertojan tuttavan parantuminen päänkivustaan Niilo Yli-Vainion pitämässä hengellisessä kokouksessa. 19 Helluntaiseurakunta Lapinlahdella. 20 Pyhän Hengen armolahjat. 21 Lapinlahden ja lähiseudun helluntaiseurakunnat. 22 Saarnaaja Yli-Vainio käynyt Lapinlahdella, kertojan kokema kaatuminen Yli-Vainion antaessaan siunaustaan. 23 Yli-Vainion parantuminen syövästä. 24 Yli-Vainio pitämät saarnat. 25 Kastamispaikat rukoushuoneella ja rannassa; helluntaiseurakunnan jäsenmäärän lisääntyminen. 26 Kuopiolainen rovasti Pekka Kyntäjä, hänen suhteensa helluntailaisuuteen. 27 Rovasti Ano Kauppisen kertoma tapaus: syöpäpotilaan parantuminen hänen rohkaisevan toivotuksensa jälkeen. 29 Yli-Vainion kirjoituksia Nykyposti-lehdessä.