cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/iwym9o
title: AK4788 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ressan Lassin yhtye,selostajana Keränen, Lauri 01 Ritoniemen sepän polkka. 02 Siltapuron jenkka, säv. Lauri Keränen. 03 Kestin Jussin polkka. 04 Ressan Iikan valssi, Lauri Keräsen veli tuonut Valtimon Rumosta v. 1931. 05 Tatu Jäntin valssi, opittu suonenjokelaiselta kulkujätkältä v. 1931. 06 Ressan Heikin valssimasurkka, Lauri Keräsen isältään oppima. 07 Rakkine-Henterin polkka, Lauri Keräsen isän enolta Henteri Keräseltä. 08 Sakaran Pekan polkka, suomussalmelaista perua, Lauri Keräsen isän rallattama.
DOI: 10.58167/jbgnxa
title: AK4992 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Yrjö Hugo Johannes,s. 23.2.1903 Tampereella, linja-autoliikenteen harjoittaja 01 Tampereen itäinen ja läntinen linja-autoasema vuoteen 1938, öljy- yhtiöiltä vuokratut kiinteistöt. 02 Tutustumismatka Vaasaan uutta linja-autoasemaa suunniteltaessa, Tampereen kaupungin viranomaisten kommentit paluumatkalla. 03 Amerikkalaisessa lehdessä juttu maailman suurimmasta linja-autoasemasta Clevelandissa; Vänttisen lähettämä vastine, jossa todistettiin Tampereen uusi linja-autoasema suuremmaksi. 04 Linja-autoasema palvellut hyvin vuodesta 1938, puutteita ilmennyt vain tavarapuolella. 05 Matkahuollon toimitilat ja niiden omistus. 06 Matkahuollon ja kuntien suhteet, Tampereella hyvät suhteet. 07 Matkahuoltoverkoston muodostuminen keskusasemien avulla. 08 Matkahuollon nykytilanne liikenteenharjoittajien kannalta, kielteinen arvostelu koko ajan vähentynyt. 09 Matkahuollon osuus liikenteenharjoittajien palvelutehtävänsä täyttämisessä 10 Kysymys linja-autoalan historian eri vaiheista. 11 Leanderin liikennekokeilu Tampereen sisäisessä liikenteessä v. 1920, kaksikerroksiset linja-autot. 12 Kosteikon veljesten sisäisen liikenteen aloittaminen n. v. 1923 Tampereella ja päättäminen kannattamattomana v. 1926. 13 Toinen liikenneyhtiö, jonka toiminta myös päättyi v. 1926. 14 Tampereen sisäinen liikenne erilaisilla ryhmittymillä. 15 Konstaapeli Koskisen linja-autoyritys. 16 Tampereen Liikenne, yhteisyritys vuoteen 1947. 17 Kaupungin reuna-alueilla useita liikennöitsijöitä, osa lopetti 1940-luvulla, osa luovutti yrityksensä Tampereen liikennelaitoksen hoitoon.
DOI: 10.58167/pqnmzt
title: AK4394 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Annila, Jenni, Olli, Senja, Lammi, Lempi ja Ketola Fanni,I s. 6.1.1898, II s. 10.7.1903, III s. 10.3.1902, IV s. 18.2.1913 01 Lestadiolaisuuden tulo Lappajärvelle. 02 Jussi Haarala, Pappi-Iikan seuralainen saarnamatkoilla. 03 Saarnamiesten matkat. 04 Olli ja Eljas-Matti, seurojen pitotaloja. 05 Polvirukoukset seuroissa. 06 Kiittäminen seuroissa. 07 Kusti Ranttila, saarnamies. 08 Lasten vieminen seuroihin. 09 Kohokohta seuroissa: kiittäminen. 10 Muu ohjelma seuroissa. 11 "Jumalan terve!", lestadiolainen tervehdys taloon tultaessa. 12 "Jumalan rauhaa!", poislähtiessä lausuttu toivotus. 13 Pappi-Iikan saarnojen sisällöstä. 14 Anni Annalan (Senja Ollin äidin) uskoonherääminen keskellä yötä kertojan lapsuudessa. 15 Pappien suhtautumisesta lestadiolaisiin. 16 Pappi-Iikan ja pastori Nyströmin keskusteluista. 17 Nykyajan seurojen vertailua vanhan ajan seuroihin. 18 Heränneiden lukuisuudesta Lappajärvellä; vanha Lampola. 19 Lasten lukumäärästä kertojan lapsuudessa. 20 Vanha virsi "Taivaassa Jaakon Jumala majansa asetti". 21 Virsi T"uomion päivä on kauhistava, sydänjuuret värähtää". 22 Vihkiäiset pappilassa kertojan lapsuuden aikaan. 23 Pappi-Iikan aikainen Siionin laulu "Herra Jeesus verellänsä maksoi syntivelkani". 24 Siionin laulu "Katselen kaukaa päällepäin". 25 Hengellisistä seuroista pois lähdettäessä laulettu laulu "Herran haltuun veljet rakkaat". 26 Työmaalta kaikunut virsi "Käy yrttitarhasta polku". 27 Virsi "Jo joudu mun sieluni heräämähän ja Jumalan karitsaa kiittämähän". 28 Kuolevalle veisatuista virsistä. 29 Fanni Ketolan ja Senja Ollin viimeksi mainitun äidin Anni Annalan kuolinvuoteella laulama laulu "Kotoni on taivahassa, sinne täältä halajan".
DOI: 10.58167/u2vi82
title: AK5032 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Yliviikari, Eero Einari,s. 22.10.1903 Karkun Kiuralassa, maanviljelijä 01 Kruununtilojen asuminen, maakirjat. 02 Kruununtiloilla asumisoikeus, ei omistusoikeutta; Viikarin tila lunastettu v. 1805. 03 Ollinpojan tilalla sama suku vuodesta 1540. 04 Ollinpojan talon vuokraaminen, ei voitu myydä vuokraajalle, myöhemmin lunastettu perintötilaksi. 05 Suomalaisen talonpojan sidonnaisuus kyläyhteisöönsä, oltermannin asema. 06 Rusthollarien ja muiden talollisten välillä hankausta, rusthollarien ylpeys, esimerkkinä kynttilävalaistuksen vaatiminen Maaspään torpassa. 07 Pelloksi tehty kaikki muokattavissa oleva maa, kylän pienet peltotilkut ja käsityöläiset. 08 Ollinpojalla 7 hehtaaria luonnonniittyä Varppeenmaassa Kärppälän takana. 09 Järvenranta-alueet kylässä raivattu pelloiksi. 10 Heinänteko luonnonniityiltä, niittykasvit. 11 Lehdekset karjanrehuna, lehtiladot. 12 Niittyladot, niittyjen mittaaminen ladonaloina. 13 Rantaniityt ja luhdat, Luhdastenniitty lossirannan lähellä. 14 Kortteen ja kaislan niitto järvestä karjanrehuksi. 15 Luhta, märkä niitty; luhtaheinä. 16 Kovan maan heinät suuremmassa arvossa. 17 Vuokramies Frankin heinävarkaus, tapaus isoisän äidin leskeysajoilta. 18 Isoisän äiti Packalenin tyttäriä Nohkuan ratsutilalta; Enckellin suku Nohkualla. 19 Sastamalan kihlakunnat. 20 Heinämadot. 21 Rukiin ja ohran tuholaiset: kahukärpänen ja sen toukat. 22 Tyrisevän kyläläisten varhainen rukiinkylvö, kertojan aloittaminen myöhemmin ja juurimatotuhojen välttäminen. 23 Heinämadot, viinan hankinta heinäntekoaikaan ”heinämadon tappamiseksi”. 24 Lankkujen sahaus ja vienti Poriin, viinan tuonti kaupungista. 25 Viinanpoltto kotona ennen v. 1866; mummon iso kahvipannu tehty Vitikan viinapannusta. Kesto: 00:30:10
DOI: 10.58167/icn28o
title: AK4673 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ränsi, Elli,Vihtorintytär s. 24.1.1893 01 Pellavan viljely Mouhijärvellä ja myynti Tampellaan, pellavan käsittely ennen Tampereelle viemistä. 02 Pellavan vaihtaminen lankoihin tai kankaisiin Tampereella, pellavan laadun vaikutus vaihdossa saatavan langan laatuun. 03 Kertojan nuoruudessaan tekemät pellavalakanat ja -pöytäliinat. 04 Rohdinlangasta ja muusta pellavasta tehdyt pyyhkeet. 05 Rötti olkien peitteenä vuoteessa, olkipatjat kertojan lapsuudessa. 06 Kankaiden kutominen kotona; sarssi, naisten pukukangas. 07 Kudotut päähuivit. 08 Ollila Kaisa, kutoja Mouhijärvellä kertojan lapsuudessa. 09 Naisten saalit eli kepsit, väritys ja tekotavat. 10 Huivit ja kirkkosilkit naisten päähineinä, silkkien hankkiminen ja antaminen rippi- ja kihlajaislahjoiksi. 11 Kihlasilkit ja niiden hankkiminen Tampereelta kihlojen oston yhteydessä, kertojan kihlojenostomatka Turkuun. 12 Lankkujen ja veroviljan ajo Poriin kertojan lapsuudessa. 13 Kertojan isoisä ja isoäiti. 14 Viimeiset Häijään markkinat v.1908. 15 Eräs varkaus Häijään markkinoilla. 16 Häijään markkinapaikka. 17 Lehmien ja lampaiden myyminen Häijään markkinoilla. 18 Vanha sirkuspaikka Häijäässä, sirkuksen ohjelma. 19 Tattarit ja juutalaiset kangaskauppiaina Häijään markkinoilla. 20 Häijääläiset kahvin myyjinä markkinoilla. 21 Kertojan mielipide Häijään markkinoista. 22 Tanssit taloissa Häijään markkinoiden aikana. 23 Markkinaväen yöpyminen lähitaloissa. 24 Pienten varkauksien ja petkutusten yleisyys Häijään markkinoilla, markkinoiden lopettaminen. 25 Poliisit ja järjestysmiehet Häijään markkinoilla. 26 Viimeiset Häijään markkinat, kova sade markkinoiden aikana. 27 Ruojut, jalkineet. 28 Kankaanpääläisten korien myynti markkinoilla, korityypit. 29 Lehmien ruokinta kertojan nuoruudessa. 30 Piirileikkien leikkiminen kertojan nuoruudessa, suuri ja pieni piiri. 31 Vanha kulta, leikki. 32 Kertoja ei tunne parimarssia, piirileikkien yleisyys kertojan nuoruudessa. 33 Yleinen suhtautuminen tanssimiseen kertojan nuoruudessa. 34 Uskovaisten kielteinen suhtautuminen tanssimiseen. 35 Ei rukoilevaisia Mouhijärvellä kertojan aikana, rukoilevainen kirkkoherra Tunturi Mouhijärvellä. 36 Hautajaiset ja ruumiin säilytys kertojan nuoruudessa, ruumiin hautaaminen kesällä heti kuoleman jälkeen ja hautajaisten pito myöhemmin. Kesto: 00:32:53
DOI: 10.58167/u3vmrt
title: AK4338 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mustonen, Bertta Maria,16.6.1894 Tuusniemellä 01 Parannuskeinot. 02 Lemmenjuomat. 03 Pirun ja kuolleiden pelkääminen. 04 Piru ajoi hevosia yöllä vaahtoon, uskomus; kertojan isä paransi "pirun ajamat" hevoset hoitamalla niistä syöpäläiset pois. 05 Kaatumataudin selitys:piru pieksää ihmistä. 06 Kaatumatautisen tytön vieminen yöllä kirkkoon, parannusyritys. 07 Rikastuneiden epäileminen vääryyden tekijöiksi. 08 Ruumiin säilytys kotona aitassa tai riihessä ennen hautausta. 09 Hautajaiset eräässä kirkonkylän talossa: ruumiinhajuun tottumaton hevonen ei suostunut vetämään, käsitettiin ruumis synneistä painavaksi; kertojan isän noidan maineen saaminen tilanteen selvittämisestä hevosta vaihtamalla. 10 Kertojan isä eläinten parantajana, tekeytyminen tietäjäksi. 11 Saunaniemestä kotoisin ollut noitaparantaja ja kettujen pyytäjä. 12 Kuolleiden pelkääminen. 13 Ei erityisiä karjataikoja. 14 Uskomus, että nainen vastaantulijana vei metsä- ja kalaonnen. 15 Uskomus, että kalat kaikkoavat vesistä, jos veneessä nainen istuu perässä ja mies soutaa. 16 Onkijan loitsu "Anna Ahti ahvenia", sylkäiseminen matoon. 17 Kalajumalasta ei puhuttu; Ahti. 18 Turon teko särjille. 19 Juojärven kalat: siiat ja lahnat. 20 Kalanpyydykset, pajumerrat. 21 Pärevalaistus. 22 Liistekatiskat. 23 Pärevalaistus savutuvassa, päreiden käyttö myöhemmin sytykkeinä ja koritöissä. 24 Uuteen pirttiin hankitut lamput. 25 Sauna- ja riihituikut; pärepihti riihessä. 26 Pärevalaistusta käytetty viimeksi saunassa. 27 Navettatuikku. 28 Pirtin seinäkello, kertojan isän kumminlahjaksi saama kello nykyään kertojalla. 29 Aurinkokello: pykäliä ikkunankarmissa. 30 Ei kellontekijää. 31 Könninkellot; kertojan eräässä huutokaupassa Tuusniemellä huutama kallis könninkello ja tilanteesta lähtenyt sanonta "Niin se huusi kuin Mustonen könninkelloa". 32 Kukko aamuherättäjänä. 33 Yöpyminen eräässä talossa Riistavedellä, kukko uunin päällä. 34 Savutuvat Tuusniemellä vuosisadan vaihteessa, mm. Pantamäessä ja Raskilassa. 35 Tuulimylly Lautalassa. 36 Vesimylly Kojanlahdessa. 37 Ohran ja kauran jauhaminen ja seulominen. 38 Muut tuulimyllyt, mm. Mattilassa. 39 Myllytulli. Kesto: 00:33:56
DOI: 10.58167/w2ifyh
title: AK4470 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Laakso, Maria Johanna,s. 19.2.1898 36 Kertojan henkilötietoja. 37 Kertojan osallistuminen piirileikkiin häissä, uskovaisilta kiellettyä. 38 Helmi Nikkisen ja Aukusti Hanhivaaran häät v. 1914. 39 Morsiusparin sukulaiset kynttiläkujan tekijöinä. 40 Häähuoneen koristelu, morsiustyttöjen ja sulhaspoikien sijoitus. 41 Morsiamen kampaus. 42 Pastori häissä. 43 Tarjoilu vihkimisen jälkeen, morsiusparin onnittelu, veisaaminen häissä, kahvitus. 44 Maininta Bergin kirjasta. 45 Virsi "Oi ylkä Jeesus rakkahin" saneltuna ja laulettuna. 46 Hermanni Ruottala laulanut Bergin kirjan lauluja. 47 Hengellinen laulu "Nyt alan minä laulaa kiitosta isälle". Elonen, Eeva Dagmar,s. 24.2.1906 Kittilässä, katekeetta 01 Kesänavettoja Kiistalassa, ei Kittilässä; kertojalla kesänavetta, ei talvinavettaa. 02 Naisen vaatetus kertojan lapsuudessa, liinapaidat, trikoovaatteet myöhemmin, ei kivijalkapaitaa. 03 Naisten housut, talvella flanellia. 04 Liivi, sukkanauhat ja niiden kutominen, liivien käyttötarkoitus. 05 Kurenauhojen käyttö sukissa, sukkien värit ja kirjailu. 06 Ei miesten ja naisten värejä, poikien ja tyttöjen värit sininen ja punainen, harmaa väri miehillä yleinen. 07 Naisten saappaat ja pieksut. 08 Naisten pyhäkengät, lipposet juhlakenkinä. 09 Kiertävä suutari. 10 Alushame 1910-luvulla, arki- ja pyhäalushameet, pyhäalushameessa "petsit". 11 Hameen "rynkytys", päällyshameet. 12 Pukujen värit, villapukuja myytävänä Venäjältä tulleilla laukkuryssillä, kertojalle lapsena ostettu puku. 13 Röijy ja pusero. 14 Valkoisen värin käyttö. 15 Naisten takit. 16 Lakkien ja huivien käyttö, kirkkohuivi musta, vaaleiden kirkkohuivien käyttö 1920-luvulla. 17 Hattujen tulo käyttöön, kertojan lapsena pitämä vaatelakki. 18 Kirkkovaatteiden säilytys matkalaukussa kirkkomatkan aikana. 19 Kotitekoinen lakki. 20 Naisen kampauksen muuttuminen kertojan aikana, erilaiset jakaukset. 21 Vanhojen naisten kampaukset. 22 Yleinen suhtautuminen polkkatukkaan ja kertojan suhtautuminen hiusten lyhentämiseen. 23 Moraalinen suhtautuminen hiusten lyhentämiseen. 24 Puhemiehet kertojan lapsuudessa, heidän tehtävänsä, Senja Eerola puhemiehenä Kiistalassa. 25 Alakylän kanteleensoittajia: Yrjö Ala. 26 Jussi Tervaniemi nuoruudessaan pelimannina. 27 Leo Siirtola, pelimanni, hänen vaimonsa sanoittajana, Siirtolan suku musikaalista. 28 Kittilässä ei harmoninvalmistusta eikä paimentorvia, paimenten laulaminen. 29 Piirileikit Kiistalassa, nuorten kokoontuminen Autiovainiolle kesäisin. 30 Riihitanssit, huuliharpunsoittajat niissä, yksiriviset hanurit; Ketola Matti, huuliharpunsoittaja. 31 Tanssiminen ja piirileikki syksyisin jäällä; nuorten juhannusretket kertojan nuoruudessa, ei kokkoja. 32 Nuorten souturetket. 33 Kirkkomatkat jokiveneillä, ei suuria kirkkoveneitä; seurustelu ja kahvinkeitto kirkkomatkoilla. 34 Kirkossa käynti juhlapyhinä, kesäkirkon ajankohta. 35 Venereitti Kiistalasta kirkonkylään.
DOI: 10.58167/xsppvh
title: AK4084 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Öster, Johannes,s. 25.7.1892 Närpiön Beckbyssä, selostus ruotsiksi 01 Henkilötietoja. 02 Koti ja perhe. 03 Kodin huonekalut. 04 Puutyössä tarvitut työkalut. 05 Metsätyöt. 06 Karjanhoito. 07 Joulu. 08 Jouluruoat, "surkakan". 09 Mämmi pääsiäisenä. 10 Humalan viljely. 11 Viulupelimanni, räätäli Viktor Wahlsberg. 12 Holmströmin veljekset Gottbölestä, viulupelimanneja. 13 Kertojan työt: maanviljely. Selostus ruotsiksi. Ahlgren, Matias,s. 1889, selostus ruotsiksi 14 Henkilötietoja. 15 Höyrysaha lähellä kertojan kotia. 16 Kertojan elämänvaiheista. 17 Noidista, parantajista ja ennustajista. 18 Lapsuuden leikit. 19 "Opsito", illanviettotapa. 20 Käärmeet. 21 Lehmien uloslasku keväällä. 22 Kertoja ei ole kuullut pahasta silmästä. 23 Mara ("maren"), uskomus. 24 Pikkulapsiin liittyvät uskomukset, "fasna". 25 Voionnen menettäminen. 26 Kummitustarinoita. 27 Eläinlääkintä. 28 Viulu- ja hanuripelimannit. 29 Sään ennustaminen. Selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/ceylz8
title: AK4854 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kujanpää, Gabriel Antinpoika,s.19.6.1900 Ylihärmässä, vaatturi 01 Puutöiden teko, yleinen taito. 02 Kosolan maalarit. 03 Seppä-Santeri, satulatyöntekijä. 04 Heinolainen, Kallion veljekset ja veljesten pojat, muurareita. 05 Kaski Matti, Kankaankylän muurari. 06 Kaakeli- ja tiilikakluunit; kaakeleiden hankkiminen. 07 Heinola Kalle, ammattimainen uunimuurari Vesiluomalta. 08 Savuviinojen juominen muurin valmistuttua. 09 Harjannostajaiset. 10 Taipale, kelloseppä Ylihärmässä. 11 Nuorten miesten kellonvaihtamisseremoniat. 12 Kourakauppaa kelloilla. 13 Riihimäki, peltiseppä Alahärmästä. 14 Antteli Riia, kankuri Pervelesrannalta. 15 Mäntämyllyn Sanna Ylihärmän Vesiluomalta ja Tolkin Maija Alahärmästä, hierojia. 16 Kupparin työvälineet. Ikiliikkujat. 17 Lehtimäki Jaakko, tinuri Ylihärmästä; ei läkkiseppiä Ylihärmässä. 18 Ei käpyjen karistamoa Ylihärmässä. 19 Laukkuryssät. 20 Titoffi, Pesolassa ollut laukkuryssien tukkukauppa. 21 Kallio Hermanni ja Laine Yrjö, karjalaisia kangaskauppiaita. 22 Laukkuryssien vakituisia kortteeripaikkoja. 23 Kulkevat teuraskarjan ostajat Vähästäkyröstä. 24 Priivarin Jussi, teurastajien vakituinen lehmienkuljettaja, luiden ja lumppujen ostaja, kansanpersoonallisuus. 25 Kumpu, kiertelevä kivivatien ja savikukkojen kauppias. 26 Kaurajärven kivivati- ja savikukkotehdas. 27 Kerjäläiset. 28 Kulkukisällit. 29 Leinonen, karvari Ylihärmästä. 30 Lehmänvuota, siannahka, hevosenvuota, saappaiden materiaaleja. 31 Pultin ilmestyminen markkinoille; kenkunoiden teko ja pulttipohjat. 32 Narisevien kenkien teko. 33 Lippapieksut, naisten puolivartiset kengät, ja rakkarinpieksut, miesten pitempivartiset kengät. 34 Pieksusaapas yleinen työkenkä, lapikas, pulttipohjakenkä.
DOI: 10.58167/enhiwc
title: AK5101 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kumpulainen, Anna Miina,Lassintytär s. 2.10.1900 Lapinlahdella 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan muutto nykyiselle asuinpaikalle, vanhemmat ja sisarukset. 03 Kertojan poika ja hänen perheensä. 04 Kertojan ja hänen vanhempiansa henkilötietoja. 05 Sisäänlämpiävä savutupa asuinrakennuksena yhden talven ajan. 06 Uuden asuinrakennuksen ja navetan rakentaminen. 07 Kotieläimet ja viljelykset. 08 Erni Lappalainen, torpan aiempi asukas, joutunut lähtemään maksamattomien arentien vuoksi. 09 Kertojan isän torpankontrahti, vuokra rahana. 10 Karjanrehuksi puronvarsilta angervoa ja satalatvaa, huonoa rehua. 11 Torpankontrahti ja torpan viljelykset siihen muutettaessa. 12 Torpan lunastaminen maksamalla edellisen torpparin velat. 13 Osuuskassasta lainaa uusia rakennuksia ja peltoa varte. 14 Lisämaiden ostaminen. 15 Koulupojat syytäneet ladonhirret puron vietäväksi keväällä, eräs tapaus. 16 Jurvaalan ja Puurulan niitty ja niittymökki. 17 Savutuvan huonekalut ja uuni. 18 Astiahylly ja ruokatavarahylly. 19 Edellinen asuinrakennus uloslämpiävä. 20 Sisäänlämpiävä uuni. 21 Liesi uunin edessä. 22 Pata ja haahlat, hella ja lakeistorvi. 23 Pistekodat, yleensä pyykinpesua varten; pyykin huuhtelu purossa. 24 Suovan ja saippuan keittäminen rasvasta ja lipeästä. 25 Itsestään kuolleen sian lihojen tarkastuttaminen eläinlääkärillä, koko sian keittäminen saippuaksi ja saippuan myyminen, tapaus sotavuosien säännöstelyajalta. 26 Lehmänrehujen kerääminen; kertojan isän heinänosto, eräs tapaus. Kesto: 00:29:50
DOI: 10.58167/m6vtiq
title: AK4562 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vikman, Viljam,s. 12. 11. 1902 Laitilassa, muutti Uuteenkaupunkiin v. 1927, koneasentaja 01 Jahtiliikenne 1930-luvulla, sementin ja kalkin tuonti Paraisilta. 02 Halkojen kuljetus jahdeilla. 03 Kalankuljetusveneet, sumput. 04 Uudenkaupungin kaksi sumppuvenettä. 05 Sumppuveneiden teko veneveistämöllä, Sautin veistämö. 06 Sumppuveneiden moottorit. 07 Sumppuveneen pituus. 08 Tykkiveneiden teko. 09 Veneveistämölle tappiollinen tykkiveneurakka. 10 Purjeveneiden teko. 11 Pienten purjeveneiden, "kansanveneiden", teko ja vienti Puolaan. 12 Imukaasumoottorit. 13 Zachariassenin sahan höyrykone. 14 Zachariassenin urkutehdas. 15 Pirtuveneiden moottorit. 16 Merivartioston moottorit. 17 Pirtuvene Pataässän kiinnisaanti ja myöhempi kohtalo. 18 Ensimmäiset ulkolaitamoottorit, Penta-moottori ja Johnson. 19 Veneiden teko Pentan piirustuksilla. 20 Ulkolaitamoottorit. 21 Messinkivalu veneveistämöllä. 22 Valimon esimies Lauri Suojanen. 23 Valuhiekka. 24 Valutyöt kertojan verstaalla. 25 Messinkiseos. 26 Ei erikoisveneiden tekoa. 27 Kilpapurjehdusveneet. 28 Purjeveneen köli. 29 Venemoottorien myynti. 30 Vikstömin moottorinvalmistus. 31 Ulkolaitamoottoreita välittänyt opettaja Sandbäck. 32 Ulkolaitamoottoreita myyneet liikkeet.
DOI: 10.58167/ucg4cv
title: AK5028 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Käyhkö, Väinö Johannes,s. 29.7.1905 Joutsenossa, asunut Viipurissa, harmonikanvirittäjä 01 Eräät häät Johanneksen pitäjässä, kertoja veljensä kanssa soittamassa. 02 Kertojan velipuoli Toivo Antén, viulunsoittaja, asuu Imatralla. 03 Häätanssit. 04 Morsiamen tanssittaminen ja lahjojen antaminen samalla, myös soittajille morsiamen kutoma liina lahjaksi. 05 Häätalon koristelu koivuilla ja kukilla. 06 Edellä kerrotut häät v. 1925 tai -26. 07 Muolaalainen mies Toijalan torilla, eräs tapaus; kertoja soittanut häitä Muolaassa, Heinjoella, Kyyrölässä, Vuokselassa ym. 08 Johanneksessa pidetyissä häissä soitettu tanssimusiikki. 09 Foxtrotin tulo hieman myöhemmin; pisto. 10 Häissä ei laulettu, puhemiesten ja kaasojen suorittamat seremoniat. 11 Jazzin tulo ennen v. 1930, omat ja muiden jazzkappaleet, Dallapé- vihkot. 12 Seminola-orkesteri Kotkassa. 13 Kertojan veljensä kanssa soittamat kappaleet. 14 Harmonikan osat, kouvolalaisen harmonikan tarkastelua. 15 Kukkolan valmistaman viipurilaisen harmonikan kielien katkeileminen, Kouvolan harmonikoissa ei tätä vikaa. 16 Harmonikan viritystarve, pölyn tarttuminen ja sen puhdistaminen. 17 Nimet palkeissa tai diskanttikannessa muodissa, harmonikansoittajat Laihanen ja Manninen ja heille tehdyt soittimet. 18 Viljo Vesterisen suhde Kouvolan Harmonikkaan, kertoja soittanut hänen kanssaan. 19 Viljo Vesterisen suhde alkoholiin. 20 Viljo Vesterisen mestarillisuuden tunnustaminen, hänen palkeenkäyttönsä. 21 Harmonikansoittaja Paul Norrback, lukkari Inkinen Teuvalta hänen opettajanaan. 22 Pianoharmonikka. 23 Säkkijärven polkan alkuperästä. 24 Viljo Vesterisen avioitumisaie, morsiamen isä Klemola soitti samantyyppistä harmonikkaa kuin Vesterinen; belgialainen viritys. 25 Leander Norrbackilla samanlainen sormitus kuin Vesterisellä, Norrbackin veljellä kromopianoharmonikka. 26 Kouvolassa valmistetut kromopianoharmonikat.
DOI: 10.58167/smjpxd
title: AK4925 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Homanen, Anni o.s.Gertsin,s. 29.5.1903 (1904?) Repolassa, asuu Ilomantsin kirkonkylässä 01 Kertojan koti Ilomantsin kirkonkylässä, evakkoon lähtö sodan aikana. 02 Henkilötietoja. 03 Kertoja käynyt opettajaseminaaria Repolassa, opetus sekä venäjän että suomen kielellä. 04 Kertoja käynyt venäläisen koulun, suhtautuminen venäläisiin opettajiin. 05 Venäjänkielinen rukous. 06 Koulunkäynti venäläisessä koulussa, hyvät opettajat. 07 Venäjänkielisten rukousten muistelua. 08 Itkuvirsien taitajia Repolassa. 09 Vanhempi väki ei osannut kirjoittaa. 10 Itkeminen kihlajaisissa ja lähtiäisissä. 11 Morsiamen lähtövirsi "Lähen nyt talosta tästä". 12 Antilas eli morsian. 13 Morsiamen lähtövirsi "Lähen nyt talosta tästä". 14 "Emänt'akka" morsiamen vastaanottaja häätalossa, jyvien heittäminen.
DOI: 10.58167/mfi4cz
title: AK5171 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Grönberg, Einar Gabriel,f. 21.12.1901 i Dickursby, Helsinge socken, jordbrukare 01 Talkoarbete. 02 Dans efter talkon. 03 Olika talkoarbeten. 04 Ingen speciell arbetssång i höladorna; en häst trampade ner hömassor i ladan. 05 Juntasånger. 06 Vidskepelsen, som ansluter sig till kyrkogården. 07 Korop hördes sällan. 08 Kakelfabriken. 09 Tegelbruk, senare Kupittaan tiilitehdas i Åbo. 10 Silkesfabriken och dess ägare. 11 Lönnrot, kommunalman. 12 Söderbergs bröder, kommunalmän. 13 Kalle Söderbergs nattliga flykt under den röda hösten. 14 De rödas högkvarter. 15 Brist om mat år 1918. 16 Stationsinspektor Mantel. 17 Dickursby station och dess historia; kejsarens besök hos fru Karamzin på 1860-talet. 18 Förbudstiden och sprithandel; en anekdot om poliserna, som snusade te i ett kafé. 19 Spritsmuggling. 20 "Borgå herrn", spritaffärsman. 21 De äldsta kolonialvarubutikerna. selostus ruotsiksi