DOI: 10.15468/gw4nfm
title: prieskum cicavcov, Tatranská Lomnica, lyžiarske stredisko 2025

description: Počas roku 2024 bol monitoring na základe predchádzajúcich dostupných údajov zameraný primárne na spodnejšie partie strediska, kde práve zvýšená intenzita prieskumu mala odhaliť rozdiely medzi rôznymi časťami strediska s rôznou mierou rušivých vplyvov. Počas roku 2025 bol monitoring zameraný primárne na vyššie partie strediska, kde bol sústredený prevažne na monitoring kamzíka a svišťa ako zástupcov cicavcov.
Metodika monitoringu veľkých šeliem, malých šeliem a kopytníkov vychádzala zo zberu vlastných údajov a monitoring bol zameraný na vzácne druhy a druhy európskeho významu. Zber údajov prebiehal použitím techník stopovania v transektoch (CyberTracker©) v kombinácii s použitím fotopascí. Pochôdzky boli vykonané hlavne pri vhodnejších stopovacích podmienkach, teda deň až dva dni po zrážkach (snehových, dažďových). Ťažisko stopovacej sezóny je jeseň, zima a jar. Aj z tohto dôvodu počas leta neboli vykonávané pochôdzky tak intenzívne.
Zber údajov metodicky vychádzal z týchto techník:
 pozorovanie pobytových znakov, topografických a biotopových podmienok. Pobytové znaky typu trus, ohryz, ležovisko, kosti, srsť; sú znakom výskytu daného živočícha v širšej oblasti a naznačujú potenciálny migračný tlak. Stopy a hlavne zvieracie chodníky definujú pohybové a presunové zvyklosti živočíchov. Sú najlepšie rozoznateľné v snehu či mäkkom podklade, preto je ťažisko prieskumu v jesenných, zimných a jarných mesiacoch. 
 odhadnutie veku stopy je metóda relevantná pri odhade intenzity migrácií a veľkosti miestnej populácie. 
 kadávre živočíchov slúžia rôznymi spôsobmi. Buď indikujú výskyt živočícha (druh), alebo slúžia na identifikovanie šelmy, ktorá ju ulovila (spôsob usmrtenia, stopy zubov na kostiach...) 
 maskovacími technikami a metódou „posliedky“ bolo vykonávané priame pozorovanie živočíchov, ktoré dodáva celkovú predstavu o fungovaní jednotlivých druhov v danej lokalite. 
Na determináciu pobytových stôp, najmä odtlačkov chodidiel a prstov, resp. ratíc, sme použili relevantnú odbornú literatúru (Grolms 2023Bang & Dahlstrøm 2003; Bouchner 2003; Červený, Hell, Slamečka & Al. 2004; Dolejš 1972, Kizek 2011; Sládek & Mošanský 1985).
Metodika monitoringu svišťov spočívala v rekognoskácií terénu od obdobia vyhrabávania až po jeseň roku 2025. Založený je na určovaní zemepisných súradníc nájdených nôr pomocou GPS prístroja. S ohľadom na etológiu svišťou je možné určiť či sa jedná o zimné nory, materské nory alebo bezpečnostné (únikové nory).
Použitie fotopascí (automatických kamier s prísvitom) je metóda, ktorá zabezpečuje detailnejšie pozorovanie a záznam vytypovanej lokality či používaného zvieracieho chodníka. Umiestnenie fotopasce vychádza zo stopárskych pozorovaní a pokrýva potreby sledovania konkrétnych živočíšnych druhov. Informácie získané týmto spôsobom fotograficky dokumentujú živočíšne druhy, odhaľujú správanie na lokalite a čiastočne slúžia aj pre odhad veľkosti populácií živočíšnych druhov. Rozloženie fotopascí počas zberu údajov v dotknutom území korešpondovalo s využitím územia ako ľuďmi tak živočíchmi. V týchto podmienkach boli bezpečne osadené tri fotopasce na piatich rôznych lokalitách (dve fotopasce menili lokalitu, kvôli zmene podmienok). Umiestnenie je zobrazené na obrázku č.3.