cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/effkje
title: AK4516 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ojala, Katri Maria o.s. Anttola,s. 15.12.1913 Kaustisella 01 Näätingin suvusta ja maista. 02 Metsäkyläläisten ja kirkonkyläläisten huonot välit. 03 Vintturin rosvoveljekset Feija (k. 1812), Abraham, Joonas, Heikki ja Jaakko; Feijan vaimo Margareeta. 04 Ketun vanhanisännän kuparisen viinakattilan varastaminen pappilan aitasta. 05 Pappi Hedberg. 06 Vintturin "pahat pojat". 07 Varkaus Peltoniemessä. 08 Vintturin rosvojen tihutyöt muissa pitäjissä; yhden veljeksistä karkaaminen käräjiltä muiden avulla; veljesten myöhemmät vaiheet. 09 Väärän rahan levittäminen. 10 Vintturin rosvoista; rosvojoukkoon pääsyn ehdot. 11 Vintturin rosvojen rahakätkö. 12 Petteri Natiini, Vintturin veljesten kumppani. 13 Kampu-tummu, sanonta "Umpimaho niin kun Kampu-tummun lehmä". 14 Kampu-tummun uskottu olevan kuolemansa jälkeen metsässä haltijana. 15 Kasku Kampu-tummun lainaleivästä. 16 Kasku Kampu-tummun lehmän poi ' itus, kasku. 17 Vanhoja kaustislaisia kertojia. 18 Karjan laiduntaminen kokkolalaisten sydänmailla Vintturin kylän takana. 19 Kertojan isä Emil Anttola Vintturin koulun opettajana v. 1907-46. 20 Naulaniskujen kuuluminen luokasta, jonne oli juuri tuotu keisarin kuva ripustettavaksi, mummon kuolema. 21 Metsälintujen tulo kartanolle kuolemanenteenä; tapaus ennen vaarin kuolemaa. 22 Tikan hakkaaminen akkunanpieleen, enne ennen kertojan miehen kuolemaa. 23 Heimo Peltoniemi näki äitinsä kulkevan tiellä, vaikka tämä oli samaan aikaan kotona; äidin kuolema vuotta myöhemmin. 24 Kertojan äiti näki ennen kuolemaansa unen, jossa hänen kuollut miehensä tuli häntä hakemaan. 25 Piika, joka yritti juottaa kilpailijalleen ruumiinmultaa kahvissa, joi juoman itse vahingossa ja sai kirkkomaanväen vaivoikseen. Haastattelutilanteessa mukana Peltoniemi Heimo, s. 15.10.1913 Kaustisella
DOI: 10.58167/ztcsbo
title: AK4927 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Homanen, Anni o.s.Gertsin,s. 29.5.1903 (1904?) Repolassa, asuu Ilomantsin kirkonkylässä 01 Laulu "Tuulou tuulou, äijäl tuulou". 02 Vanhat ukot kanteleensoittajina Repolassa, kiertäviä soittajia. 03 Ei viulua. 04 Taljankka yleinen. 05 Tanssit, suomalaisia savottamiehiä paljon. 06 Paikalliset vanhat tanssit: ristkontra. 07 Piirileikki. 08 Seminaarin opettajat Repolassa. 09 Venäjänkielinen laulu. 10 Laulu "Pitkä oli tämä päivä". 11 Nuorison leikit. 12 Leikkiloru "Miullap on kultoa". 13 Ei parimarssia eikä käsikisaa. 14 Kättely, laululeikki. 15 Laulaminen ja kisaaminen taloissa. 16 Repolassa kolme pappia.
DOI: 10.58167/vesuuj
title: AK4107 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ortodoksinen jumalanpalvelus 01 Slaavinkielinen jumalanpalvelus Tampereen ortodoksisen seurakunnan kirkossa 10.10. 1976. Kirkkoherra Korelin, ylidiakoni Kriisin ja Uspenskin katedraalin kuoro. Lopussa Korelinin slaavinkielinen saarnaosuus (kierr. 839-983) ja suomenkielinen kiitospuhe (kierr. 1045-1077) sekä täkäläisen kirkkoherra Toivo Palviaisen kiitospuhe (kierr. 1078-1088). Kesto: 00:50:17
DOI: 10.58167/ojm8m9
title: AK4598 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Niikko, Tyyne o.s. Silvennoinen,s. 7.4.1903 Sortavalassa 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan vanhemmat. 03 Kertojan isä soittanut kanteletta. 04 Kanttori Olli Pakarinen. 05 Isän ja Olli Pakarisen kertojan kotiin rakentamat urut. 06 Isän kantele rakennettu v. 1851. 07 Kertojan isoisä Peter Silvennoinen myös kanteleensoittaja. 08 Kertojan eno Juho Pulkkanen kanteleensoittaja. 09 Kertojan koti Sortavalassa. 10 Kertojan isän maalausliike. 11 Isä kanteleentekijänä. 12 Isän rikas soinnutus. 13 Kertojan suku luterilainen, kertojan mies ortodoksi. 14 Isän sormitustyyli, soittaminen lyhyeltä puolelta. 15 Sormisammutus. 16 Äiti opetti kertojalle harmonin ja urkujen soittoa, kertojan pianonsoitto. 17 Kotikuoro kertojan kotona. 18 Soittolehteä ei käytetty. 19 Muutto välillä Heinolaan ja Jyväskylään. 20 Kertoja työhön Pitkärantaan. 21 Kertojan musiikin opiskelu. 22 Kanteleensoittaja Teppana Jänis. 23 Muita kansansoittajia, mm. Matjoi Plattonen. 24 Viimeinen lähtö Sortavalasta sodan aikana, koulutodistusten ja nuottien jääminen sinne. 25 Kanteleensoittajat Mishukka ja Shemeikka. 26 Isän kanteleohjelmisto. 27 Kantele säestyssoittimena. 28 Kertoja laulanut ja soittanut kanteletta radiossa 21 vuotta. 29 Musiikkikauppa Sortavalassa. 30 Punotut bassokielet isän kanteleessa. 31 Kertojan musiikinteorian opetus. 32 Seminaarin opettaja Vilho Siukonen, hänen johtamansa seminaarin kuoro. 33 Ei kanteleen soittoa seminaarissa. 34 Härkösen veljesten kotiorkesteri.
DOI: 10.58167/jugfcp
title: AK4544 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Kahvin paahtaminen. 02 Kahvin keittäminen sumppiveteen, sikuria lisäksi. 03 Sotien jälkeiset korttiajat. 04 "Siliän" kahvin keittäminen, eräs tapaus. 05 Toppasokeri. 06 Kasku isännästä, joka halusi syntyä uudelleen kahvimyllynä. 07 Sikurin kasvatus. 08 Ruis ja ohra kahvinkorvikkeena. 09 Voikukanjuuret kahvinkorvikkeena sota-aikana. 10 Hyvät ja huonot kahvinpavut. 11 Kahvilaadut. 12 Kahvikilon hinnan nousu. 13 V. 1930 ei vielä paahdettua kahvia saatavissa. 14 Kahvin säilytysastiat kotona. 15 Sokerilaatikko ja sokeritopat. 16 Toppasokerin myyminen, asiakkaat eivät halunneet topan pohjapuolta. 17 Teen käyttö. 18 Vadelmatee sodan aikana. 19 Joulukuusi ja omatekoiset kynttilät. 20 Joulu 1924: päreet kynttilöiden korvikkeina kuusessa. 21 Joulukuusenjalka. 22 Joululahjat. 23 Äidin joululahjaksi saama lihamylly. 24 Jouluruoat: puuro, liha, perunakropsu, sekahedelmäsoppa tai marjakiisseli. 25 Lipeäkalan valmistus: lipeäkalaperunat. 26 Joulukuusen hävittäminen polttamalla; kertojan perheessä laulettu joululauluja kuusta hävitettäessä. 27 Perheen nuorinten lasten nimitykset: "häjy flikka tai poika", "olkimulli". 28 Sormiloruja.
DOI: 10.58167/vyqnqc
title: AK4714 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Koskela, Oskari,s. 26.9.1902 01 VPK:n kaluston hankkiminen. 02 Harjoitusohjelma VPK:ssa, kilpailutoiminta. 03 Kilpailujen tarkempaa selostusta. 04 Palonäytösten pitäminen. 05 V. 1958 uusi palolaki. 06 Kertojan valinta v. 1958 palopäällikön virkaan uusilla ehdoilla. 07 Kertojan jäänti eläkkeelle palopäällikön virastaan. 08 Palopäällikön tehtävän vaativuus. 09 Pahin metsäpalo kertojan aikana. 10 Insinööri Walleniuksen talon räjähdys, palopäällikön virhe. 11 Vaahtosammuttimien käyttööntulo. 12 Tulevaisuuden sammutustekniikasta. 13 Hiihtoammunnan alkaminen Alajärvellä. 14 Aliupseeriyhdistyksen hiihtoammunnan harrastus. 15 Vesiosuuskunnan historiaa Alajärvellä; vedensaanti Alajärvellä. 16 Hankaluuksia vedensaannissa Alajärvellä. 17 Palokunnan juhlat. 18 Palokuntanaisten toiminta. 19 Palotoiminnan "epäpoliittisuus". 20 Kertoja "kalterijääkärinä" vankilassa sotien jälkeen. 21 Kertojan kotiinpaluu Vaasan vankilasta.
DOI: 10.58167/5qlhc2
title: AK4185 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pirkkalan pelimannit,joht. Hugo Värälä 06 Masurkka VI. 07 Sorkkalan sottiisi, säv. Pentti Lehtonen, laulettuna. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Balladipelimannit,joht. Eero Raukola 03 Sottiisi. 04 Keson sepän polkka. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Kärkkäinen, Väinö ja Nikkilä, Hilkka,ed. viulu, jälk. harmoni 01 Paimenen tanssi, eteläpohjalainen polska. 02 Tyyrispolkka. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Pelimannien yhteissoitto,joht. Hugo Värälä 08 Haikan polkka. 09 Haikan polkka uudelleen. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Pirkkalan kansalaisopiston harmonikat,joht. Irene Juselius 05 Frosini: Kevätserenadi, valssi. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Tuntematon 11 Juontajan kiitospuhe; ilmoitusasioita. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Ala-Könni, Erkki,professori 10 Suomen Pelimanniyhdistyksen tervehdys. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977
DOI: 10.58167/vrxr3a
title: AK4511 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Häyrynen, Lydia,s. 18.9.1900 Kivennavalla, asuu Helsingissä 01 Seuraavan laulun selostus. 02 Laulu Siirtolainen muisteloo "Karjalan kansaa nyt joka paikas näkköö". 03 Edellinen ja seuraava laulu esitetty pikkujoulussa. 04 Ketjulaulu "Ussias tolloo miul aika etteen" + "Karjalast mie olen lähtenyt" + "Karjalan maa syntymämaa" + "Mutta usein vielä aatokseni kiitää" + "Taas Karjalan kunnaille joulu saa" + "On joulu saapunut vieraaksemme" + "Me Karjalan lapsia laulavia". 05 Leikkilaulu "Tallukka on hieno kenkä". 06 Piirileikkilaulu "Juhannuksen aikana on lehti leviämpi". 07 Piirileikkilaulu "Missä maassa ja maantien mutkas". 08 Laulu "Pois meni merehen päivä". 09 Kelkkalan nuorisoseuran kuoro. 10 Kulkurin valssi "Linnoissa kreivien häät vietetään". 11 Laulu Keinu "Nyt kanssani keinuhun käy". 12 Piirileikkilaulu "Heilan koti on salomaalla". 13 Piirileikki edellisen laulun mukaan. 14 Annin laulu "Kulkeissani vainiolla kuulin Annin laulavan". 15 Laulu "Laula tyttönen kevättä, aamun suloa soita". 16 Mustalaislaulu "Tuli Pohjasta äitini kulta". 17 Viheltämiseen suhtautuminen. 18 Tuomas (Tommi) Lempinen, 5-rivisen harmonikan soittaja, opettanut Viljo Vesterisen soittamaan.
DOI: 10.58167/fu2s96
title: AK4947 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nenonen, Linda o.s. Kostiainen,s. 9.7.1904 Ruokolahden Kaitulinpäässä 01 Lattianpesu; tuohitohvelit eli -virsut. 02 Syöpäläiset. 03 Lutikoiden hävittäminen suokanervista ja lipeästä tehdyllä keitoksella. 04 Torakoiden hävittäminen jättämällä tupa kylmilleen. 05 Lutikoiden hävittäminen. 06 Lutikoiden ajaminen pois taikakeinoin. 07 Kotaniemen mummon katoaminen marjamatkalla syksyllä 1929, ruumiin löytyminen povarin ennustamana aikana hänen kuvaamastaan paikasta. 08 Kadonneen mummon ja hänen miniänsä huonot välit, miniän sairastuminen ruumiin löydyttyä. 09 Kadonneen mummon ruumiin löytöpaikka. 10 Ei lääkäreitä. 11 Poppamummoja, jotka tekivät ruusunkääreitä. 12 Soittajia joka kylässä; kertojan isä Pietari Juhana Kostiainen viulunsoittaja, teki virsikanteleen itselleen ja kanttorille. 13 Kertoja myynyt isänsä virsikanteleen pyhäkoulunopettaja Maria Montolle; isän viulu ostoviulu. 14 Tanssit, ei purpuria tai ristikontraa; kertoja ei päässyt nuorena tansseihin, isältä kysyttävä kaikkeen lupa. 15 Pätilän 14-vuotiaan Eino-pojan vahtiminen uimarannassa. 16 Nurkkatanssit, joka kylässä soittaja. 17 Tuomas Nenonen, 2-rivisen hanurin soittaja. 18 Ei kanteleita, tuohitorvet, leppätorvet ja pajupillit. 19 Lehmien paimentaminen, ei karhuja ja susia kertojan aikana. 20 Lehmillä kellot, lehmien jääminen yöksi metsään. 21 Lehmien joutuminen metsänpeittoon, uskomus. 22 Karhu karjassa, "soitti Hiilikin kelloa", vanha tapahtuma. 23 Hirviä nykyään Kotaniemessä, kertojan nuoruudessa ei hirviä. 24 Lankojen värjääminen. 25 Lääkkeet: ruusuntipat. 26 Keitettyyn maitoon sekoitettu kananmuna mahalääkkeenä. 27 Kipeän selän tervaaminen. 28 Viinan keittäminen ja käyttö lääkkeeksi. 29 Ikkunoiden väliin karvetta ja karpaloita koristeeksi. 30 Huonekasvit: palsami, turkinpalko, unelma. 31 Hautaseppeleissä tekokukkia.
DOI: 10.58167/qcjjyx
title: AK4161 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kannosto, Mauno,s. 12.4.1915, laitosmies, 5-rivinen harmonikka 01 Viisitahtinen polkka, italialaiste alkuperää. 02 Karva-Herkoon polkka. 03 Pitsarin polkka. 04 Pukkilan polkka. 05 Kruutin Jaakoon polkka. 06 Saunapolkka. 07 Kourantalon Ikolan polkka. 08 Takalan Eetun polkka. 09 Anttikärjen Iiskan polkka. 10 Elomaan Samelin kujapolkka. 11 Peltokankaan Laurin ketjupolkka. 12 Kauhavan masurkka. 13 Morsiamen hyvästijättö. 14 Haudanmaan masurkka. 15 Raharinki. 16 Eteläpohjalainen häävalssi eli Akorttivalssi. 17 Kaustisen purppuripelimannien häävalssi. 18 Marssi. 19 Alakurikan Samelin masurkka lisättynä a-molliosalla. 20 Upsalan minnejenkka lisättynä a-molliosalla. 21 Valssi Kukkivat kummut (kitarasäestys). 22 Valssi. 23 Uudentuvan Matin valssi. 24 Valssi Neito lähteellä. 25 Valssi. 26 Närpiön valssi. 27 Kouhin Paavon valssi. 28 Häävalssi (Koskisen Sakarin valssi) Kesto: 00:32:35
DOI: 10.58167/1qjqnk
title: AK4532 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu Samelintytär o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä sepänopissa pelimanni Antti Haapasella. 03 Kertojan veli Väinö Pihlaja, viulunsoittaja. 04 Laulajia äidin suvussa Karvialla. 05 Kertojan elämänvaiheita, laulaminen työn ohessa. 06 Kertoja Oriveden kansanopistossa v. 1932-33, opiston kuorotoiminta. 07 Kertoja Orisbergin karjanhoitokoulussa v. 1935-36. 08 Laulujen keruu kertojan harrastuksena vuodesta 1972 lähtien, Aatos Rinta-Koski tallentajana aluksi. 09 Laulun "Kun on hyvä hevoonen" muistuminen mieleen. 10 Lauluvihkot ja muistovärsyvihkot. 11 Äitien lomalaulu Muistot "Aurinko hehkuva laskulla nyt". 12 Japanilainen leikkilaulu "Are kare nooa" ja leikin selostus. 13 Kertojan isä laulanut seuraavaa laulua. 14 Laulu "Nevalan Kaisa se reipas flikka". 15 Balladi "Oli kerran kaksi kuninkaanlasta". 16 Konilaulun kokoaminen; kertoja saanut lauluja serkultaan Hilja Harjaluomalta. 17 Juha Jokimäki laulujen muistajana. 18 Konilaulu "Oli Karvias karstamaakari", Juha Jokimäen mukaan vuodelta 1911. 19 Konimäen sijainti Karviassa, edellisen laulun taustaa. Kesto: 00:32:21
DOI: 10.58167/swk8lc
title: AK4601 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ruoranen, Martta Maria o.s. Kailahti ent. Hedborg,s. 26.7.1918 Viipurissa, muuttanut 6-vuotiaana Pälkäneelle, asunut Tampereella, Lempäälässä, Teiskossa ja Helsingissä, v. 1937 lähtien Tampereella, ent. kauppias,vanhemmat: Ernest Aleksander Hedborg ja Kreetta Katri o.s. Miettinen 01 Vanhan-Toijalan talo. 02 Kansakoulu ja opettaja Otto Taulaniemi, opintokerhotoiminta iltaisin. 03 Nestori Salosen uskontoläksyn kertominen, tapaus koulusta. 04 Nestori Salosen vastauksia opettajan kysymyksiin. 05 Opettaja Taulaniemen sutkaus Laina-nimiselle oppilaalle. 06 Opettajan ja Vuorion Matin keskustelu. 07 Opettajan tapa kiusoitella kertojan sisarta. 08 Koulun oppilasmäärä. 09 Opettaja Taulaniemi; koulunsa päättäville oppilaille järjestetty tilaisuus. 10 Posti-Enkvist; postin ja kirjaston pito. 11 Teiskolan alustalaiset, mökeissä vallinnut köyhyys. 12 Teiskolan kartano ja sen omistajaperhe. 13 Kertoja maisteri Weissenbergin huvilassa keittäjän sijaisena v. 1936, huvilan vieraat. 14 Kertoja keittäjänä professori Pippingin huvilalla v. 1936. 15 Teiskolan kartanon rouvan 60-vuotispäivät. 16 Kertojan tutustuminen Teiskolan kartanoon rouva Weissenbergin opastuksella; kartanon kummitushuone. 17 Teiskolan kartanorakennus nykyään. 18 Kirkko ja pappila. 19 Rovasti Juho Heininen ja hänen perheensä, tytär Lea kertojan koulutoveri. 20 Pappilarakennus. 21 Teiskon kirkko, ei varsinaista kirkonkylää. 22 Kahvin osto ja paahtaminen kotona. 23 Kahvin keittäminen. 24 Kertojan rintansa polttaminen kuumalla kahvilla lapsena. 25 Kahvin laadun tulo merkitseväksi. 26 Kertojan isän kahvivarasto sodan aikana. 27 Kertojan anopin kahvikutsut sodan aikana, eräs tapaus. 28 Kertoja keittäjänä Koivuniemen kesäkodissa; sen omistaja rouva Lönnkvist, entinen hotellinomistaja. 29 Perttulan talo Kämmenniemessä, isäntä ja emäntä.
DOI: 10.58167/phykha
title: AK4011 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sveins, Artur Georg,f. 21.11.1898 i Öja 01 Faderns verkstad och båtbyggen. 02 Männen som byggde åt Schauman. 03 Tiden för båtbyggena. 04 Materialanskaffning. 05 Ytbehandling, tjära. 06 Hur Schaumans båtar användes. 07 Övrigt om båtbygge. 08 Andra båtbyggare i Öja. 09 Plastbåtsbyggen i Öja. 10 Berättarens båtbyggen. 11 Anskaffning av motorer. 12 Leveranser och försäljning. 13 Spelmän och hornorkester. 14 Äldsta bosättningen i Öja. 15 Skeppbyggplatser på orten. 16 Boken "Öja kommuns historia", skriven av Werner Sweins. 17 En prispokal och båtbygget som vann den. 18 Krigstiden; ingen byggde för armen. 19 Landhöjningen och dess verkningar. 20 Första gästgiveriet. 21 Fisket på orten. 22 Verktyg vid båtbygge.
DOI: 10.58167/dvw4pq
title: AK4551 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Viljanen, Elsa Kristiina o.s. Lundgren ja Virtanen, Maria o.s. Lehtonen,ed. Kustaantytär s. 5. 3. 1896 Kustavissa ja jälk. s. 30. 9. 1893 Pyhämaalla 01 Leivän leipominen. 02 Kyrsien eli reikäleipien teko. 03 Leipien nostattaminen. 04 Leipälautojen säilytys. 29 Verkkojen kutominen. 30 Nuotanveto talvella, naiset päiväläisinä rullaa kiertämässä. 31 Nuotan veto käsin. 32 Laulaminen nuotanvedossa. 33 Kalansaanti nuotalla. 34 Piikkikalaa ei tunnettu. 35 Kalan kuivaaminen. 36 Kalan kuivaaminen kanoille. 37 Kuivatun kalan antaminen lehmille. 38 Perkausjätteiden antaminen lampaille. 39 Ammattikalastajat. 40 Kalakauppias Viljanen. 41 Ammattikalastajat. 42 Troolarit. 43 Kahvin ja sokerin osto. 44 Palkat palveluksessa. 45 Palkan käyttö, vaatteiden hankkiminen. 46 Tanssiminen tienristeyksissä. 47 Tanssit laivasillalla Taivassalossa, rallattaminen säestyksenä. 48 Tanssilava Kuivisraumalla. 49 Tappelut ja ilkivalta tanssilavalla. Virtanen, Maria o.s. Lehtonen,s. 30. 9. 1893 Pyhämaalla 05 Leipien kypsentäminen, uunin lämmitys. 06 Huonosti kypsennetyt leivät. 07 Hevosille annetut leivät. 08 Limppujen leipominen. 09 Joululimppujen, "makian klimpun", leipominen, imellyttäminen. 10 Hiivan käyttö. 11 Ohrakakko. 12 Ohrakorput. 13 Kauran käyttö. 14 Pyhämaan tuulimyllyt. 15 Gustafsson, myllyjen rakentaja, urkujenpolkija. 16 Hengelliset puhujat: Nestori Lavo, Jalmari Imppu. 17 Muualta tulleet puhujat. 18 Veisuukirjat; vanhan virsikirjan ja Achreniuksen käyttö. 19 Ei veisaamista häissä. 20 Hanuripelimanni Eemil Luotonen, kertojan eno. 21 Isän ulkomailta tuotu harmonikka. 22 Ei viulunsoittajia. 23 Äidin morsiuskruunu. 24 Kaase, torpan emäntä Orilahdesta. 25 Suutari Lainio. 26 Räätälit. 27 Verkkojen kutominen. 28 Kertoja hevosen ajajana.
DOI: 10.58167/vlc3ug
title: AK4806 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-Kulju, Reino,s. 25.4. 1898 Kuortaneella, kouluneuvos, asuu Seinäjoella 01 Vaunujen saanti Vilppulasta Kolhoon, matkan teko härkävaunuissa. 02 Saapuminen Vilppulaan, Kosolan ja Esa Viitalan konekivääri. 03 Majoittuminen Vilppulan veneveistämölle. 04 Lylyssä käyminen junalla ja paluu Vilppulaan, punaiset Lylyssä. 05 Taistelujen alkaminen. 06 Kauhavalaisen jääkärin kaatuminen sillan päässä. 07 Kertoja ryhmänjohtajana, päivä ladon takana punaisten tulituksessa. 08 Punaisten noudattama 8 tunnin työpäivä sodassa. 09 Tykin saapuminen; lapualaisten harmittelu, kun vain kauhavalaisia kaatui. 10 Tiedusteluretki kahdella reellä 8 km päähän Vilppulasta, törmääminen punaisia täynnä olevaan taloon. 11 Sodankäynnin säännöttömyys. 12 Lähtö Ruovedelle hevosilla, tulo Muroleen kanavalle ja Pekkalaan. 13 Pekkalan aasin aiheuttama herätys yöllä. 14 Taistelu Pekkalassa, tykkien valtaaminen. 15 Mannisen taistelu. 16 Maininta laulusta, jossa sanotaan tanssitun Pekkalan navetassa. 17 Pekkalan kartanon vapauttaminen. 18 Paluu Vilppulaan ja taisteluun joutuminen, punaiset kuumesairaalan luona. 19 Esa Kuoppala ja Niilo Petra punaisten käsiin. 20 Yöpyminen Jorma Gallen-Kallelan kanssa samassa makuuvaunun hytissä, saappaiden kuivaaminen veturissa. 21 Yhteenottoja Vilppulan sillan vaiheilla. 22 Kuortanelaisten Yli-Kaatialan ja Maunukselan joutuminen Länkipohjassa punaisten vangeiksi, löytyminen myöhemmin Hatanpään sairaalasta. 23 Paluu kotiin vaatteita hakemaan, Lapuan joukoista otettu valokuva. 24 Matka Jyväskylään, Jämsään ja Eräjärvelle, rykmentin muodostuminen Jyväskylän pataljoonan kanssa. 25 Eversti Wilkama; Matti Laurila Lapuan pataljoonan komentaja. 26 Vapaussoturilotat. 27 Ensimmäisen lotan haavoittuminen. 28 Tampereen saartaminen. 29 Punaisten varustukset Länkipohjassa. 30 Länkipohjan taistelu 16.3.1918, kertojan Wilkamalta saama tehtävä. Kesto: 00:32:51
DOI: 10.58167/vtuwmf
title: AK4917 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Purmonen, Sanni o.s. Palvinen,s. 20.8.1899 Ilomantsin Melaselässä 01 Ajan katsominen auringosta ilman kelloa. 02 Puapon laulu "Hiljakkaa se siksutteloo puapon suassuni". 03 Mateli Kuivalaisen aitta ja siellä olevat museoesineet. 04 Runonlaulajat Sissoset ja Huohvanaiset. 05 Irinja Ahponen, runonlaulaja Melaselässä. 06 Kertojan lapsena Irinja Ahposelta kuulema miniän neuvontalaulu "Kuin on lapsini lattialla". 07 Suahkunoiden kertominen, kertoja esittää näytteen. 08 Sananparsista; sanonta, jolla selostettiin tietä puhujan kotiin. 09 Karjankutsu Ptrui Kirjo, ptrui Karjo". 10 Vasikoiden kutsu ja lampaiden kutsu. 11 Hevosten kutsumisesta; koiran kutsuminen. 12 Kertoja ei muista sananlaskuja. 13 Tyttöjen paimeneen meno keväisin, käen kukuttaminen, enne. 14 Laulu "Kuku kultainen käkönen". 15 Kertojan lauluääni. 16 Tuohitorvien teko. 17 Tuohilötöt ja -virsut. 18 Pitkävartiset nappikengät.
DOI: 10.58167/pxosje
title: AK4843 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pihlajamäki, Juha Reinhold,s. 14.4 1904 20 Isoisä J. R. Alasaaren siementenkeruutyö. 21 Juha Leppikytö ja Juha Perämäki, käpyjen ostajia. 22 30 litran silakkanelikko käpyjen mittana. 23 Käpyjen varastoiminen kotona ja kuivaaminen riihessä siementen ottamiseksi. 24 Siementen puhdistus ja pakkaaminen. 25 Siementen myynnin kannattavuus. 26 Isoisä J. R. Alasaaren vuosittaisen siementuotannon määrä. 27 Erilaisia käpyvuosia. 28 Isoisä J. R. Alasaaren uraauurtava omatoimisuus siemenalalla. 29 Talkoilla eli kökillä tehtyjä töitä. 30 Tarjoilu talkoissa. 31 Leikkuutalkoot ja illan siltatanssit. 32 Kauko Kangas, viulunsoittaja Kankaan kylällä. 33 Eetun Jussi, pelimanni Rannanjärveltä. 34 Eetun Jussin tuulimylly. Pihlajamäki, Elisabet,s. 26.8.1900 01 Kertoja lottana. 02 Kertoja Seinäjoella rautatieläisten talolla ruoanjakajana. 03 Lottien majoitus metsäseura Tapiolla. 04 Ruoan saanti suojeluskunnan ruokintaan. 05 V. 1918 köyhä aika, ruoan niukkuus ja kehnous. 06 Päivittäinen ruokajärjestys. 07 Aamun ensi ateria: eines. 08 Päivällinen n. kello 12. 09 Illallinen. 10 Kuivan ruisleivän syöminen joka aterialla. 11 Juustojen ja verileivän säilyttäminen laareissa. 12 Puunkuoren jauhaminen jauhon jatkeeksi leiväntekoon. 13 Kertoja myytäväksi tarkoitettujen villapaitojen käsinkutojana. 14 Kertojan oleskelu Kanadassa. 15 Siirtolaisten meno Neuvostoliittoon. 16 Kertojan palvelusperheet Kanadassa. 17 Kertojan Kanadassa keräämät säästöt. 18 Kommunistien agitaatiotyö Kanadassa. 19 Kertojan oleskelupaikat Kanadassa.
DOI: 10.58167/navkr5
title: AK4508 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Liimatainen, Selma o.s. Laaksonen,s. 5.4.1915 Jaalassa, lukee omia runojaan 01 Runo "Kertoisinko iltasadun, löysin tänään uuden ladun". 02 Runo Kiikkutuolissa "Illan hämärässä usein istun tässä". 03 Runo Vanha kuokka "Vanha kuokka unohtunut on nurkkaan vanhan vajan". 04 Runo Kotikuusen alla "Kotikuusen alla käpykarjaa kaitsin". 05 Runo Rauniolla "Tulin tähän rauniolle ihan ohimennen". 06 Runo Nuorelle ylioppilaalle "Kevät on nuoruutta, nuoruus on kevät". 07 Runo Suvi on tullut "Hidasta askeleitas, jo suvi tullut on". 08 Onnitteluruno kihlaparille "Nyt tahtoisin taittaa tarhastain". 09 Runo Peikkosatu "Kääntyi iltaan päivä lämmin". 10 Runo Kevätralli "Menkööt maailma mullin mallin". 11 Onnitteluruno nuorelle ylioppilaalle "Onnea paljon sinulle". 12 Runo Älä itke äiti "Älä itke äiti, sun lapsellas on turvana taatto taivaan". 13 Runo Tuntemattomalle ystävälle "Mun mieleni maassa mateli". 14 Runo Rukous "Mua kuule Herra ja apus anna". 15 Runo Itke taivas "Itke taivas, multa kyyneleet kuivuivat jo silmäluomen taa". 16 Runo Huomenna on kaikki paremmin "Syksy on ja maassa siipi". 17 Keskustapuolueen paikallisosaston 25-vuotisjuhlaan 21.3.1971 kirjoitettu runo "Ajan ratas niin vinhaan vierii". 18 Runo Kotini "Saanen aikaa armahaista, omaa kultaista kotia". 19 Runo Syksyllä "Syysmetsän kirjoo puna ja kelta". 20 Runo Paimenen ilta "Veikuna, Kirjo, Voikukka hoi". 21 Runo Itätuuli "Itätuuli, inhatuuli, myrrysmieli lerppahuuli". 22 Runo "Muistat sie viel? Että muistanko". 23 Runo Haikeat hetket "Kotiseutuni mun, kun muistan mä sun". 24 Runo Länsituuli "On länsituuli mun ystäväin". Peltola, Sulo,s. 18.10.1925, viulu 25 Henkilötietoja. 26 Pipsan polkka, oma sävellys keväältä 1977. 27 Kapean käytävän polkka, oma sävellys. 28 Laiturijenkka, oma sävellys v. 1974. 29 Kertoja soittanut viulua 5 vuotta. 30 Siirin valssi, oma sävellys.