cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/cfcith
title: AK4040 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ranta-Valkama, Anselmi,Antinpoika s. 27.2.1893 Karijoen Mykyn kylässä 01 Puhemiehet. 02 Hissun Samppa, vällyräätäli. 03 Ei morsiuskruunuja. 04 Kapiot ja kapioarkku. 05 Pihlaja Lauri, vanhojen huonekalujen maalaaja. 06 Tuohikontti; lamppuöljyn osto. 07 Pärevalaistus. 08 Ensimmäiset öljylamput. 09 Saunalyhdyt eli piiparit. 10 Karbidilamput. 11 Öljylamppujen valaistusteho. 12 Kellot. 13 Könniläiskellot. 14 Viljan korjuu ja puinti. 15 Riihen ahtaminen. 16 Riihen lämmittäminen. 17 Seinään lyöminen, puintivaihe. 18 Jyvien puhdistaminen riihessä. 19 Saunominen riihipäivinä. 20 Riihipuinnin vaiheita. 21 Viljan säilytys. 22 Puimakoneiden tulo, rukiin puinti edelleen käsin. 23 Hevoskierrot. 24 Kohlimet pahnojen erottamiseksi. 25 Viskurin käyttö samalla hevosvoimalla kuin puimakoneen. 26 Ei lokomobiileja. 27 Heinänkoliaaset, heinänkorjuun lopettamisjuhla. 28 Riihenkoliaaset. 29 Talkoot. 30 Puimakoneosuuskunta, puinti yhteistyönä. 31 Kertojan tulo isännäksi. 32 Sähkön tulo, myllyn sähköosuuskunta. 33 Puhelin. 34 Ensimmäinen keskus ja keskuksenhoitajat. 35 Tammisto, puhelinyhtiön johtomies, puhelinten korjaaja. 36 Heikki Nurmelan auto.. 37 Linja-autoliikennöitsijä Viljami Metsäranta, linja Isojoki - Vaasa. 38 Teuvanjoen kalakanta. 39 Rapukanta. 40 Tasanko Artturi, mehiläisten hoitaja. Kesto: 00:33:09
DOI: 10.58167/0ut5sj
title: AK4086 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nisuls, Ester Emilia o.s. Norrgran, Nisuls, Linnea Emilia ja tuntematon mies,Ester Nisuls s. 10.7.1897, selostus ruotsiksi 01 Henkilötietoja. 02 Emilia Nisulsin mies hanurinsoittaja. 03 Linnea Nisuls myös hanurinsoittaja. 04 Hanurien saanti, Amerikasta tuotu harmonikka. 05 Brodin Oskar, 2-rivisen hanurin soittaja. 06 Hanurien korjaaminen. 07 Pelimanneista. 08 Tanssit, markkatanssit. 09 Talkoot. ("balar") 10 Laulaminen työn yhteydessä. 11 Kehtolaulut. 12 Kehtolaulu "Rå rå till skären". (mies laulaa) 13 Kehtolaulu "Rå rå lilla vän". (Emilia Nisuls laulaa) 14 Tanssilavat. 15 Huuliharpun käyttö. (munspel) 16 Flintas Gabriel, viulunsoittaja. 17 Yöjalassa käynti, koputtaminen ikkunaan. 18 Pyrkimäluku. 19 Leikkiloru "Enum, benum Gavriel". 20 Humalan viljely. 21 Humala koristekasvina. 22 Paha silmä, uskomus. 23 Mara ("maren"), uskomusolento. 24 Taika lehmän pysyttämiseksi uudessa kotipaikassa. 25 Lehmien laskeminen ulos keväällä. 26 Kastamattomaan lapseen liittyvä perinne. 27 Kirkottaminen synnytyksen jälkeen. 28 Vastasyntyneen lapsen suojaaminen "fasnaa" vastaan. 29 Voionni: aviottomien lasten äidillä parempi voionni kuin kunniallisella aviovaimolla. 30 Parantaja kylässä. 31 Kirkkomaan mullan käyttö noituuteen. 32 Mökin kaupasta syntynyt riita, uhkaus kirkkomaan käytöstä, eräs tapaus. 33 "Opsito", nuorten kokoontuminen illanviettoihin, leikit. 34 Käärmeet. Kesto: 00:32:34
DOI: 10.58167/sqvkod
title: AK4719 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Korkea-aho, August,s. 6.1.1908 01 Kirjailija Jalmari Sauli ja hänen toimintansa. 02 Kertojan lähtö talvisotaan. 03 Kertojan muistoja sotaretkeltä. 04 Tervanvientiin liittyviä muistoja. 05 Korkea-ahon suvun alkuperä. 06 Jalo Ranta-ahon kepponen: piian säikäyttäminen jäniksensuolilla. 07 Poikien kopistelusta tyttöjen oville, eräs kertojalle sattunut tapaus. 08 Tyttöjen suhtautuminen kopisteleviin poikiin. 09 Kertojan muistoja käynneistä tyttöjen luona. 10 Talon isäntien suhtautuminen kopisteleviin poikiin. 11 Säätyrajat. 12 Renki-Oskarin kohtelu kertojan kotitalossa. 13 Kylällä nähdyt sudet ja suuret petolinnut. 14 Riika Korkea-ahon sanonta "Ei sellaasta vahinkoa oo ettei päivää tuu, kun taaskin kana söi kaks haukanpoikaa". 15 Kertojan keksimiä sanontoja luomalaisten puolustamiseksi kurejokelaisia vastaan. 16 Kertojan ja kauppiaan väliset pilapuheet. 17 Kasku Amerikasta lähetetystä tuhkauurnasta. 18 Eri kylien väliset suhteet. 19 Sukulaisten kesken avioituminen kertojan kotikylällä.
DOI: 10.58167/dmr8gi
title: AK4284 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Koirien ruokkimisesta. 02 Eväsleipä. 03 Nahkainen eväslaukku. 04 Juusto ja piimä eväinä heinämaalla. 05 Juuston tarjoilu häissä, juuston ja voin vieminen häätaloon. 06 Viinan tarjoilu häissä; kertojan sedän tyttären häissä luvatonta viinatarjoilua, nuoripari ja morsiamen isä vankilaan. 07 Viinan lisääminen kahviin eräissä häissä Niemenkylässä. 08 Hoijakan maksaminen. 09 Trahteeraus hoijakan jälkeen, raha lautaselle nuorenparin eteen. 10 Kenkkäri. 11 Niemenkylän iloiset häät, joissa kahvin seassa tarjottiin viinaa. 12 Perunasta tehty varileipä. 13 Varileipätaikinan teko. 14 Varileipien imellyttäminen paistamisen jälkeen jäähtyvässä uunissa. 15 Varileipien voitelu. 16 Kertojan nykyisistä oloista ja terveydentilasta. 17 Ohraleipä; kuivattu taikina hiivan korvikkeena. 18 Kertojan 14 lasta. 19 Kertojan pojan kaatuminen Kannaksella. 20 Kertojan alkoholinkäyttö. 21 Laulaminen. 22 Kertojan miehellä omatekoinen viulu. 23 Kertoja ei muista kehtolauluja. 24 Pääskysten talvehtimisesta. 25 Varpuset valtasivat syksyllä pääskysten pesät, eräs tapaus. 26 Tulikettu. 27 Kruunupäinen käärme. 28 Tarina kruunupäisestä käärmeestä, joka repi morsiamen ratsun selästä. 29 Konstu-Riika, käärmeen pysäyttäjä; käärmeenpysäytyssanat "Mato nimes, pidä tilas". 30 Konstu-Riikan poika. 31 Karjalaisnaisen kertoma tapaus, miten käärme meni hänen suuhunsa ja tuli vasta aikojen päästä pois. 32 Sisiliskot menevät helposti mättäällä nukkuvan suuhun. 33 Syntymämerkit. 34 Kontinkieli. Kesto: 00:34:27
DOI: 10.58167/spofyw
title: AK4749 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Försti, Kaisu,harmoni 01 Syrjälän Kaapon polska. 02 Tuhannen riemun polkka eli Tulikarin Einon polkka. 03 Kertojan isän Tulikarilta oppimat sävelmät. 04 Iivari Hautala urkujen virittäjänä. 05 Katkenneet kielet, valssi. 06 Seuraava polkka Haudanmaalta opittu. 07 Mikaelssonin polkka. 08 Harmoni soittimena jäykkä. 09 Kansantanssiharrastusta Evijärvellä, kertoja säestäjänä. 10 Raharinki häissä, kihlajaisissa ym.. 11 Sisääntulo marssilla, alkavan tanssiesityksen selostus. 12 Purpurimarssi. 13 Raharinki: - Isontalon Antti. 14 - Polska. 15 - Härmässä häät. 16 - Rukkimestarin polska. 17 Rahan anto raharingissä. Äänitetty Kaustisella 21.7.1978.
DOI: 10.58167/2z6xns
title: AK4758 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lampinen, Juho Hilmeri,s. 1.7.1893 Ylitorniolla, maanviljelijä 01 Lohipadon rakenne, pesä ja siulat. 02 Lohenpyynnin aika juhannuksesta syyskuun loppupuolelle. 03 Lohipadot Kivirannassa, Kaulirannassa ja Vojakkalassa. 04 Korvapadot, pienempiä pyyntipaikkoja. 05 Lohisaaliin jako. 06 Lohen myynti Ruotsiin ja Tornioon. 07 Lohen suolaaminen omaan käyttöön. 08 Suurimmat lohet 20-30 kiloisia. 09 Lohen ja siian lippoaminen. 10 Ei nahkiaista Karunkijärven pohjoispuolella. 11 Jääkäriliikkeen etappitiet, ylimenopaikat. 12 Metsäkaartilaisten meno Ruotsin puolelle sodan aikana. 13 Ruotsin puolella käyminen sodan aikana nimismiehen antamalla passilla. 14 Kainu, paikannimi Ruotsissa. 15 Kainun ja Köngasen markkinat. 16 Tupakan salakuljetus Ruotsiin, tupakkamatot. 17 Tavarankuljetus hevosilla Skibotnista Kilpisjärven kautta. 18 Boströmin välitysliike Torniossa. 19 Ajo hevosilla Norjan rannikolta, väliasemat. 20 Huonot tiet, maantie vain Muonioon asti. 21 Boströmin välitysliike. 22 Rautatie Karunkiin saakka. 23 Ei ryöstöjä matkalla; muita välitysliikkeitä Tornion ja Haaparannan välillä. 24 Rautatie Karungista Matarengiin Ruotsin puolella. 25 Liikenne Haaparannan ja Tornion välillä; rautatiet. 26 Venäläisten invalidikuljetukset Saksasta ensimmäisen maailmansodan aikana. 27 Suurlakko 1905, punaiset rusetit. 28 Sanomalehdet: Liitto ja Kaiku, Suometar ja Helsingin Sanomat. 29 Viikkolehdet 30 Työväenliike ensimmäisen maailmansodan jälkeen. 31 Suutari Janne Rautio työväenliikkeen johtomiehiä. 32 Työväenaatteen kannattajien pakeneminen Matarengiin v. 1918 sodan aikana, ei väkivaltaisuuksia. 33 Työväentalot, nuorisoseura loppunut. 34 Lehmät, hevoset ja lampaat yhteisillä metsälaitumilla, lampaiden korvamerkit.
DOI: 10.58167/ecfiqi
title: AK4726 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Katajamäki, Aukusti,s. 1.12.1898 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Alajärven Juoperin asutuksen historiaa. 03 Alajärven Juoperin myyminen kertojan isän kyläsuutari Fiilus Katajamäen toimesta. 04 Kertojan elämänkohtalo. 05 Juoperin rakennukset. 06 Juoperi hyvänä asuinpaikkana. 07 Elämää Juoperissa; kertojan isoisän sitkeys. 08 Kertojan muistama tervahauta. 09 Kertojan ammatti elämän myrskyissä. 10 Kertoja ammattiteurastajana. 11 Teuraskarjan osto. 12 Teuraskarjan myynti. 13 Juoperin alkuaikojen kotieläimet. 14 Kertojan käyttämiä teurastustapoja. 15 Kertojan ja teuraskarjan ostajan keskinäiset välit. 16 Nahkojen myynti. 17 Kertoja eläintenparantajana; esimerkkejä sairauksista ja niiden parantamiskeinoista. 18 Kärpäsenpiston aiheuttama sairaus lehmillä, sen parantaminen. 19 Huonosti ruokittujen lehmien jalkojen hoitokeinoja. 20 Hevosen kengittäminen. 21 Kertoja isäntien puintimiehenä. 22 Kertojan käyttämä opaskirja "Kotieläin terveenä ja sairaana". 23 Muita eläinten parantamiseen pystyneitä miehiä. 24 Teurastettujen eläinten sarvien käyttö. 25 Sonninsarvikampojen tekotapa (tuntematon mieshenkilö selostaa). 26 Niilo Ylivainio lapualainen kampojen tekijä. 27 Sarvien käyttöä kuppauksissa. 28 Puukotushaavan parannusyritys tervalla ja tuhkalla. 29 Virtsalla lääkitseminen. 30 Voilla lääkitseminen. 31 Yskän parantamistapoja. 32 Kertojalle sattunut tapaturma. 33 Haavojen lääkitseminen riikabalsamilla. 34 Äiti hoiti loukaantuneet sormet. 35 Ampumatapaturma. 36 Hyvän savusaunan rakentaminen; savusaunan rakenne.
DOI: 10.58167/teurlq
title: AK4903 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lehtonen, Aarne,Juhonpoika s. 26.11.1916 Euran Turajärvellä, muurari 07 Kertoja Turajärveltä; Peltomaa ja muut muurarit. 08 Patterisysteemin kehittäminen ja muuraaminen. 09 Kertojan henkilötietoja. 10 Kertojan isä muurari, kertojan ammatin oppiminen velipuoleltaan. 11 Reino-uuni ja Lappi-uuni, uunin keksijä Eino Renkomaa, ent. Rängman. 12 Muurarit Ernest Peltomaa ja Väärti Lamminen. 13 Reino- ja Lappi-uunin kehittäminen, patterisysteemi. 14 Muurinpohjan teko, ympäryspellit. 15 Muurin pohjakanaalit ja rautatuubit. 16 Uunin pellit, viisi sulkijaa. 17 Patterisysteemi, savun kulku. 18 Nuohousluukut, tuubien ja pohjakanaalien puhdistus. 19 Tuubien koko ja sijainti. 20 Kaksi päällekkäistä uunia. 21 Tuubien ja luukkujen valmistus Renkomaan konepajalla, valutyöt Porin konepajalla. Jokinen, Paavo Hemming,Vihtorinpoika s. 22.5.1903 Eurassa, viulu 01 Polkan "Aatamin haitari" selostus. 02 Balladi Euran kirkkomaalta "Nyt vielä ajan alta menneiden vuosien", Frans Juho Järvisen sepittämä, alkuperäisellä sävelmällä laulettuna ja viululla soitettuna. 03 Laulujen muistamisesta. 04 Laulu Tohnolan hipat "Tuolla Tohnolassa hipat oli parhaillaan", säestys viululla, sottiisi. 05 Laulu "Harjumäen kalliolla oli huono tölli", säestys viululla. 06 Edellisen laulun oppiminen isältä.
DOI: 10.58167/bbr0ac
title: AK4173 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Katajavuori, Ulla,kantele, Eero Koskimiehen sovituksia 01 Kuin helmi heijastaapi. 02 E. A. Hagfors: Minne käy tuulen ilmassa tie. 03 George Stebbins: Kiitos sulle Jumalani. 04 Taneli Kuusisto: Suomalainen rukous. Kopio radiosta. Kesto: 00:04:28
DOI: 10.58167/bhqvsp
title: AK4827 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Puhakka, August,s. 9.12.1897, laivan- ja proomuntekijä. 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä Anton Puhakka työssä Suntion varvissa, ollut myös proomutöissä. 03 Klinkunranta, Klinkun Emma. 04 Laivanrakennuspaikat. 05 Suurin Niemessä rakennettu laiva viipurilaiselle Halmeelle, Aukusti Suntio mestarina; vähän pienemmän "Maineen" rakentaminen. 06 Laivan laskeminen vesille keula edellä. 07 Kertoja seilannut Rantalan veljesten Toivo-laivassa, laivan muuttaminen 2-mastoisesta 3-mastoiseksi. 08 "Maine" -laivan osakkaat. 09 Sepät Koosmannin Matti ja Vihtori Suntion varvissa. 10 Kirvesmies Suortti Summasta. 11 Laivojen rakentaminen, kaljaasien määrä. 12 Palkat laivanrakennustöissä. 13 Nuorten poikien työt laivanrakennuksessa. 14 Omat eväät, eväiden syönti Kalle Suntion talossa. 15 Puhakan suvun laivan- ja proomunrakennusmiehet: Anton ja Simo Suntio sekä Simo Suntion pojat. 16 Suntiot ja Penttilät Suntion varvissa. 17 Kelkan varvin työmiehet. 18 Puhakan suvun laivanrakennusmiehiä: Anton, August, Toivo, Ville, Oopet ja Simo Puhakka. 19 Proomunrakentajia: Mäkelät ja Suntiot, Puhakat ja Penttilät. 20 Jahdin teko Suursaaressa, Vihtori Paljakka mestarina. 21 Perunalastin takavarikoiminen pirtun salakuljettajalta, jahdin rakentajat kuulusteltavina laivan omistussuhteista. Kesto: 00:19:22
DOI: 10.58167/3mjwzc
title: AK5223 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Värälä, Hugo Henrik,s. 26.11.1910 Hämeenkyrössä, maalarimestari, viulu, huuliharppu, 2-rivinen harmonikka 01 Lopenkulman polkka, viulu, kertoja oppinut Vihtori Mäkelältä Viljakkalasta. 02 Lepo-Jannen polkka, viulu, Martti Vuorela Viljakkalasta opettanut. 03 Jannen jenkka, viulu. 04 Heinosen sepän saksanpolkka, viulu. 05 Keinosen polkka Viljakkalasta, viulu. 06 Valssi, , viulu, opittu Vihtori Mäkelältä. 07 Kertojan omia sävellyksiä: 12-vuotiaana tehty Pieni joululaulu ja muita kappaleita. 08 Pieni joululaulu, viulu. 09 Haikan masurkka, oma sävellys, viulu. 10 Marssi Pirkkalan sillat, oma sävellys, viulu. 11 Kertoja tehnyt joka kuukaudelle valssin. 12 Vartiasaaren jenkka, viulu, kertojan vanhimpia sävellyksiä, vuodelta 1935. 13 Arosen Fransun toinen polkka Pirkkalasta, viulu. 14 Arosen Fransun polkka Pirkkalasta, viulu. 15 Toukokuun valssi, oma sävellys, viulu. 16 Hienohelma, huuliharpulla. 17 Setä Hermannin valssi, 2-rivinen harmonikka. 18 2-rivisen polkka, soittanut Vilho Karhelammi Viljakkalasta, 2-rivinen harmonikka. 19 Amerikkalainen polkka, v. 1935 Viljakkalassa häissä kuultu, viulu. 20 Pirkkalan masurkka, oma sävellys, viulu. 21 Laitalemmin valssi, soittanut Frans Aronen Pirkkalasta, viulu. 22 Saksanpolkka, soittanut Frans Aronen Pirkkalasta, viulu. 23 Kertoja soittanut nuorena purpuria. 24 Poloneesi purpurista, viulu. 25 Häissä soitettu purpurimarssi, viulu.
DOI: 10.58167/lmdsle
title: AK4079 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Södergrann, Edith Alina o.s. Vesterbäck,s. 29.7.1903 Närpiössä, selostus ruotsiksi 01 Piirileikkilaulu "På regn stod en gammal lada". 02 Piirileikki. 03 Piirileikkilaulu "Linnefågel på en linnekvist kvittrar för mig en visa". 04 Piirileikkilaulu "Kom sköna flicka, vals med mig". 05 Tanssi "bytarvalssen" ja siihen liittyvä tanssilaulu "Inte vet jag vad som fattas". 06 Sormuksen kätkeminen (gömma ringen), leikki. 07 "Kruskam", leikki. 08 "Gömma kusock", leikki. 09 Piirileikkilaulu "Flicka lilla i lunden gröna". 10 Piirileikkilaulu "Int skulle jag ha friat för dig". 11 Joululaulu "Julen, julen, julen har kommit. 12 Joululaulu "Nu har vi här julen i vårt hus". 13 Piirileikkilaulu "Vart hän skall jag mig vända för att söka en vän". 14 Piirileikkilaulu "Höppeli du, , mig skall du få". 15 Piirileikkilaulu "Här kom tre fiolister". 16 Kertojan koulunkäynti. 17 Maininta Titanicin laulusta. 18 Ensimmäinen Maria Bergin sepittämä laulu "En älsklige vän uti världen jag har". 19 Titanicin haaksirikko. 20 Titanicin hymni "Närmare Gud till dig, närmare dig". Kesto: 00:25:13. Selostus ruotsiksi.
DOI: 10.58167/rxguhd
title: AK4853 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kujanpää, Gabriel,Antinpoika s.19.6.1900 Ylihärmässä, vaatturi 14 Kirkkomäki Kustaa ja Kalle, kivityömiehiä Lehtimäeltä. 15 Vieru-Janne, Alahärmän kirkkoa rakentamassa ollut kivityömies Perälästä. 16 Kivistö ja Kujanpää, kivityömiehiä Ylihärmän Haukkalasta. 17 Kivenlouhintapaikkoja. 18 Talojen kivijalat. 19 Poro-Holma, Porolla asunut kulujen valaja. 20 Taipale, Pervelänrannan takoseppä. 21 Seppä-Kustaa, Alahärmän Luoman takoseppä. 22 Rinkineva Ville, Ylihärmän kirkolla toiminut seppä. 23 Pajuvirta ja hänen poikansa Jussi, kengitysseppiä Takalassa. 24 Boman, puuseppä Ylihärmässä. 25 Välskäriksi kutsuttu Viskunmäen puuseppä. 26 Välskärin Maija, korteista povaaja; eräs hauska tapaus. 27 Välskäri, ruumisarkuntekijä. 28 Välskärin arkunmitan otto vaimostaan. 29 Kiviniemi Kustaa, ruumisarkuntekijä Pörvölänrannalta. 30 Ruumisarkkujen värit. Jaakonmäki, Matias Oskari Kustaanpoika,s.15.6.1906 Ylihärmän Jussilan kylässä, pajukorintekijä, tehdastyöläinen 01 Taipale Eemeli ja Jussila Kusti, Kosolan kylän tuotteliaimpia pajukorinpunojia. 02 Kertoja tehdastyössä. 03 Kertojan tekemiä korimalleja. 04 Tynnyrimallisen vaatekorin tekoon tarvittava materiaali. 05 Liiman käyttö nukenvaunujen teossa. 06 Tuppipuukontekijöitä neljässä polvessa: Rannanjärvi Erkki, Johannes, Onni ja Jorma. 07 Taipaleenkylän seppä, kuuluisa ja kiitetty puukonteräntakoja. 08 Kujanpää Jussi, Taipaleen sepän vävy, Hellanmaalla työskennellyt seppä. 09 Kyrönvirta Jussi, Jussilan kylän seppä. 10 Pajuvirta, Rannanjärvellä työskennellyt seppä. 11 Autio Oskari, Haapojalla työskennellyt seppä. 12 Kertojan isän muistelma Haapojan renkipoika-ajalta. 13 Rannanjärvien puukonterien hankintapaikat.
DOI: 10.58167/2r5qdw
title: AK4706 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hanhisalo, Aino,s. 25.5.1915 01 Kertojan tädin miehelään tulo Alajärven ensimmäisellä kantakirjatammalla 1909. 02 Kortteisen isännät hevosmiehiä. 03 Kunnan Erkin hevosen kuolema ja hautaaminen tallin oven eteen. 04 Konstikankaan kutojat: Kukkulan Maija ja kertojan naapurin Liisa. 05 Karjankutsu "Tulukaa kotiin, sipu - sipu - sipu". 06 Vasikoiden kutsuminen. 07 Lampaiden kutsuminen. Peltola, Pentti Matias,s. 16.1.1921 Alajärven Möksyssä, viulu, mandoliini 08 Kertojan henkilötietoja. 09 Kertoja työelämässä. 10 Kertojan viulunsoittoharrastuksen alkaminen. 11 Kertojan isä Matti Peltola. 12 Eeti Lehtomaa, huomattavin hanurinsoittaja Möksyssä. 13 Lehtomaan soittavaa jälkikasvua. 14 Nestori, Onni, Niilo ja Sulo, kertojan soittavat veljet. 15 Valssi, viululla. 16 Valssi, viululla. 17 Eeti Hiekkasen jenkka, viululla. 18 Viimeisiä rahatansseja, kertojan häät 1945. 19 Alajärveläinen polska, viululla. 20 Soinilainen polska, viululla. 21 Soinilaisen ja alajärveläisen hyppelyn eroavaisuuksia. 22 Lehtomaan Eetiltä opittu valssi, viululla. 23 Polkka, mandoliinilla. 24 Mandoliinin käyttö. 25 Pienviljelijäyhdistyksen talon tanssit. 26 Kertojan mandoliini, Pekka-soitin Jyväskylästä.
DOI: 10.58167/qs5zjt
title: AK5240 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Liljeroos, Frans Vihtori,s. 11.1.1893 Pomarkussa 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Vanhempien muutto Noormarkusta. 03 Kertoja ei tiedä kylän historiasta, Ahlström omistanut maita. 04 Maiden laatu Liljeroosin tilalla, maan muokkaus sahroilla ja äkeillä. 05 Niityt aiemmin veden alla, joen kulkureitti ennen perkausta. 06 Puutavaran uitto keväisin, puomittaminen. 07 Peltojen teko niityistä. 08 Kortteen niitto rehuksi. 09 Kalastus, isän katiskalla saamat 14- ja 11-kiloiset hauet. 10 Ei lohia; särkiä, ahvenia ja lahnaa pyydetty, rökkäitä ei otettu. 11 Kalojen suolaaminen, pienet ja isot kalat erikseen. 12 Maanparannus: hakoja ja karjanlantaa, hakokirves. 13 Hakotunkion teko. 14 Apulantojen tulo. 15 Luujauhon käyttö lannoitteena, hevoset pelkäsivät luujauhoa. 16 Apulannat: kalisuola, tuomaskuona. 17 Suomaan ja saven ajo pelloille. 18 Äkeiden kehitys puupiikkisistä lähtien. 19 Kylän ensimmäinen traktori kertojalla, sen hankkiminen Porista Mäkisen liikkeestä. 20 Tervanpoltto ennen kertojan aikaa, tervahaudan paikka mäen syrjässä. 21 Hiilenpoltto: pölkkyjen latominen ja sytyttäminen. 22 Hiilenpolttajan työ, jossain tapahtunut onnettomuuksiakin. 23 Kertoja polttanut hiiliä, hiilien vieminen sepälle. 24 Sepät Saarinen ja Ollinen, Ollisen emäntä kertojan täti. 25 Riihimäen veljekset seppiä. 26 Ei pyssyseppää eikä valuria. 27 Punaiset ampuivat seppä Eemeli Riihimäen v. 1918. 28 Valokuvien esittelyä. 29 Länkien teko itse. 30 Luokkien teko pajusta ja muista puista, paininpuu. 31 Aisojen teko pihlajasta, erilaisia aisoja. 32 Reen jarruttaminen.
DOI: 10.58167/datfpv
title: AK4286 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Pellavien käsittely. 02 Hampun viljely ja käsittely. 03 Hampusta säkkejä ja riihipaita. 04 Hamppua helppo käsitellä. 05 Pellavan säilyvyys, sanonta "Villa mullaksi, pellava kullaksi". 06 Kertojan pellaviensa kehrääminen ja myyminen sota-aikana, verkonrihmojen suuri kysyntä. 07 Vapaussodan aika, ruiskilon hinta 5 markkaa. 08 Rukkia ei viety pois juhlapyhiksi. 09 Isän nikkaripenkki. 10 Rukkia ei peitetty pyhiksi. 11 Konstun-Riikan rukin pyöriminen pyhänä itsekseen. 12 Pyhäpäivänä ei saanut tehdä työtä. ei edes nappia neuloa. 13 Isän kiroileminen körttiläisyydestään huolimatta. 14 Vaimolta vaaditut käytöstavat. 15 Päähuivin käyttö, hiuksia ei ehtinyt kammata usein. 16 Saunan lämmittäminen, tyttäret tai emäntä saunan lämmittäjinä. 17 Veden lämmittäminen pienessä padassa kiukaan päällä. 18 Lehmän etsiminen äidin kanssa juhannuslauantaiyönä ja saunominen sen jälkeen, saunan nurkasta kuulunut outo sirkan ääni; lehmän löytyminen loukkaantuneena aamuyöllä. 19 Putkikasvista tehty ruisku, jolla lehmän haavoihin ruiskutettiin kreoliinivettä. 20 Ei eläinlääkäriä Jurvassa. 21 Saunan lämmittäminen, halot, savu ulos ovesta ja luukuista. 22 Maltaiden teko. 23 Kaljan teko leivänpalasista. 24 Kaljatrasu. 25 Kertoja emäntänä, ei tehnyt hapanjuurta. 26 Saunan loppulämmitys ja saunominen, "tikulöylyn" heittäminen. 27 Huoneenhaltijat. 28 Saunassa käyttäytyminen, "sauna niin kuin kirkko". Kesto: 00:33:52
DOI: 10.58167/dozeu9
title: AK4189 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoella 01 Kulkurin laulu, piirileikkilaulu "Taattoni maja se on matala ja pieni". 02 Rellu "Kun minä synnyin maailmaan", kirj. muistiin v. 1915. 03 Seuraavat laulut Hesekiel Kulmalan vihkosta, kirjoitettu Amerikassa. 04 Syksyinen tarina "Alas laskee huntunsa syksyinen yö", v. 1904. 05 Hesekiel Kulmalan lauluvihko vuosilta 1904-08. 06 Valssilaulu "Oi miksi tulit mua narraamaan". 07 Rentun laulu "Menin minä yhtehen kapakkaan", v. 1903. 08 Sulosilmät "Suo sulosilmät minulle sinä kaunis toukokuu", v. 1903. 09 Laulu "Onpa se rakkaus sukkela tauti", v. 1905. 10 Pikainen rakkaus "Heissuli hilkkaa kiirettä vilkkaa", v. 1905. 11 Kertoja Oriveden kansanopistossa v. 1932-33. Kesto: 00:30:10