DOI: 10.6084/m9.figshare.5661850
title: МІКРОБІОЛОГІЧНА ХАРАКТЕРИСТИКА ПЕРВИННОГО ЗАБРУДНЕННЯ БОЙОВИХ ПОРАНЕНЬ КІНЦІВОК

description: З часів Другої світової війни мікробіологічно обґрунтованим є факт контамінації ран полірезистентними госпітальними штамами мікроорганізмів в процесі лікування. Існують дослідження популяційного рівня та властивостей мікрофлори, що попадає в рану в момент травмування. З огляду на складність оперативно-тактичних умов, для проведення посівів в перші години після поранення, кількість таких досліджень надзвичайно мала [R.S. Forest et al. 2010 ]. Оскільки кожному збройному конфлікту притаманна своя мікрофлора, питання вивчення чутливості до антибіотиків, у бактерій, що потрапляють в рану в момент травмування, є актуальним і стосовно поранень, що отримані у конфлікті на Сході України. Метою дослідження стало визначити видовий склад та чутливість до антибіотиків у мікроорганізмів, що визначають первинне мікробне забруднення бойових поранень кінцівок. Бактеріологічне обстеження бойових ран у перші години від поранення, до проведення первинної хірургічної обробки ран у зоні АТО проводилось проспективно в місцях дислокації передових лікарсько-сестринських бригад та у 59 Військовому мобільному госпіталі у 2016р. Фенотипування мікроорганізмів проводили у бактеріологічній лабораторії Новоайдарського РТМО за сукупністю морфологічних, культуральних та біохімічних ознак, визначених методами класичної бактеріології. Тестування антибактеріальної чутливості було виконано дискодифузійним методом. Популяційний рівень кожного виду чи групи мікроорганізмів визначався чашковим методом [Y.M. Frankel et al. 2008.] Проведено 90 посівів у 84 поранених протягом 2016 року. Вогнепальні поранення становили 41% (37 поранень), решта – мінно-вибухові травми. Шістдесят посівів було взято з ізольованих поранень м’яких тканин, 5 – з ампутаційних кукс, решта – з вогнищ вогнепальних переломів. У 57 (63%) посівах росту мікроорганізмів не виявлено. В позитивних висівах (33 посіви) виділено 14 штамів S. epidermidis , 12 - S. aureus, та 6 культур E. coli. Серед 14 штамів S. epidermidis три виявляли стійкість до оксациліну, 2 штами були стійкими до ципрофлоксацину, а до еритроміцину, пеніциліну та лінкоміцину виявили тотальну резистентність, проте у 100% зберігали чутливість до гентаміцину. Виділені штами S. aureus виявляли чутливість до еритроміцину, лінкоміцину, гентаміцину, два штами були резистентними до ванкоміцину та ципрофлоксацину. Проте штами S. aureus у 100% виявляли стійкість до пеніциліну та у 80% (9 штамів) до оксациліну. Виділені кишкові палички були резистентними до всіх досліджених препаратів окрім ампіцилін/ сульбактаму, до якого жоден штам не виявив стійкості. Кількість виділених мікроорганізмів, незалежно від виду, не перевищувала 10<sup>3 </sup>КОУ/г. Детальні данні про результати посівів знаходяться на ____Результати Посівів.<b></b> В момент пошкодження в бойову рану в невеликих кількостях (10<sup>2</sup> - 10<sup>3 </sup>КОУ/г) потрапляють мікроорганізми, що в нормальних умовах присутні у навколишньому середовищі. На відміну від попередніх спостережень, серед контамінантів, зустрічаються штами, які підпадають під визначення резистентних до антибіотиків. Недостатня екологічна безпека фармацевтичних виробництв, застосування антибіотиків у сучасній індустрії вирощування тварин привело до появи патогенних мікробів, стійких до антибіотиків у оточуючому середовищі, які найвірогідніше, разом з часточками ґрунту переносяться у рану.