cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/mq5rhf
title: AK4662 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lähdeniemi, Otto,Aukustinpoika, s. 3.10.1900 01 Ennustaminen tähdistä, ennustajien ennusmerkit. 02 Hammassäryn parantamistavat, kertoja ei tunne irronneilla hampailla taikomista. 03 Hammassäryn poistaminen hevosen yönsilmällä eli hikilihalla. 04 Hikiliha hevosen sääressä, hikiliha lääkkeenä, tehokkuus. 05 Kertojan hikilihan käytön neuvominen eräälle hammassärystä kärsivälle. 06 Ei noitia Mouhijärvellä; Saikkala, välskäri Mouhijärvellä. 07 Saikkala maanvuokralautakunnan puheenjohtajana torpparien itsenäistymisen aikana. 08 Kertoja ei tunne noitien luona käymistä, povarien kadonneen karjan etsimiset. 09 Mustalais-Fiina, povari. 10 Viinan ja apteekkilääkkeiden käyttö; kamferttiviina, Hokmannin tipat, anistipat, valeriaana. 11 Viinan käyttö lääkkeenä, viinan saatavuus ja salapoltto. 12 Viinankeitto Lahdenperän kylässä Suodenniemellä, Lahdenperän viinajutut käräjillä ja sanonta viinankeitosta Lahdenperällä. 13 Kertoja ei tunne "näkin" merkitystä, lasten pelottelu näkillä. 14 Kaivonpaikan katsominen pajun haarukalla, kaivonkatsojia; kertojan kokeilu pajunvitsalla, vitsan vääntyminen. 15 Kaivonkatsojia Mouhijärvellä, eri kaivonkatsomistapoja. 16 Kaivon rakenne ennen kaivonrenkaiden käyttöönottoa. 17 Talvitie Mouhijärvellä. 18 Passinmäki Karkussa, Paavali Passin talon sijainti Passinmäessä; Paavali Passin vaiheita. 19 Kesätiet, ei monia kapulateitä. 20 Kapulatiet Mouhijärvellä. 21 Talvitiet soiden halki, kulkukelpoisuus ja teiden sotkeminen talvella. 22 Talvitien kulku Vammalaan. 23 Lankkujen ajo Mouhijärveltä Poriin, ei kertojan aikana; talvitie Poriin varhemmin, sen reitti. 24 Maantie Mouhijärveltä Tampereelle; nykyisen Porin-Tampereen tien kulku. 25 Kertojalla ei paljon tietoja kirkkoveneistä, kirkkoveneellä kulku Suoniemen kirkolle. 26 Vanhusten ja vaivaisten myyminen huutolaisiksi, huutokauppapaikat. 27 Piirimiehet, vaivaisten asioiden hoitajat. 28 Vanhusten hoito ennen, huutolaisten nimityksiä. 29 Kertojan huolenpito omista vanhemmistaan. 30 Hautajaisten pito Mouhijärvellä, hautaaminen kesällä ja talvella, seremoniat ja hautajaisvirret. 31 Hautajaispidot kesällä ja talvella. 32 Asetus keuhkotautisten hautaamisesta ja määräykset ruumiin säilytyksestä ruumishuoneella. 33 Musta kirja. 34 Sanomalehtiä Mouhijärvellä kertojan lapsuudessa: Aamulehti vanhin, Teeren talo ensimmäinen tilaaja. 35 Teeren talon väen edistysmielisyys ja tilan vauraus,Teeren tilan isäntä Oskari Teeri. 36 Oskari Teeren luottamustoimet. 37 Oskari Teeri Mouhijärven Säästöpankin johtajana, pankin perustaminen. Kesto: 00:32:41
DOI: 10.58167/mycdqh
title: AK4251 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Perkiö, Hermanni Arvid,Hermanninpoika, s. 18.4.1897 Jurvan Närvijoella, sekatyömies 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä Hermanni Perkiö. 03 Kotitorppa ja sen itsenäistyminen. 04 Isä metsästäjänä. 05 Syksyiset riihipäivät, isän lähtö metsälle. 06 Kertojan isän ensimmäisen hirven ampuminen, koiran oppiminen hirvikoiraksi. 07 Hirvenlihojen kantaminen metsästä. 08 Lihojen noutaminen ja piilottaminen erään hirvenkaadon jälkeen, poliisi jäljillä. 09 Jälkien peittäminen talvella hirvenlihaa kuljetettaessa. 10 Metsojen ampuminen soitimelta. 11 Ukkometson pyydystäminen sen laulaessa, metson soidinkäyttäytyminen. 12 Isän pyssyt, ei muita pyydyksiä. 13 Isän kalastus. 14 Isän jäniksenmetsästys. 15 Metsästysalueet ja metsäsaunat. 16 Hirvenmetsästys, kertojan isä teuvalaisten kanssa jahdissa. 17 Teerien ampuminen kauransängeltä. 18 Lintujen myynti Vaasaan. 19 Lintujen metsästys keväällä ja syksyllä. 20 Lintujen väheneminen. 21 Kertojan isän puutyöt. 22 Ensimmäisten propsien teko kertojan ollessa 12-vuotias. 23 Kertojan isän henkilötietoja. 24 Kertojan äiti. 25 Kertoja metsätöissä ja ojankaivajana. 26 Kertoja metsänvartijana. 27 Ojankaivutyöt. 28 Pirtun saanti Pohjanlahden rannikolla, salakuljetus. 29 Kahvin salakuljetus. 30 Viinan salakuljetus. 31 Viinan salakuljettajia Jurvassa.
DOI: 10.58167/kuzxou
title: AK5294 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Anttila, Oskari Nikolai,s. 4.5.1895 Forssan Vieremän Anttilassa, kirvesmies 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Hirsirakentaminen I ja II maailmansodan välillä, 1940-luvulta lähtien lautarakennuksia. 03 Kertoja ollut rakentamassa Ypäjän ratsukoulua, lääkärin asunnon rakentaminen. 04 Kaksi rakennusmestaria: toinen Jalmari Jokioisten Niemenkylästä ja toinen kova suojeluskuntalainen. 05 Ypäjän ratsukoulun rakennustyöt 1930-luvulla, valtio teettäjänä. 06 Kertoja kansalaissodassa: aluksi Kuorevedellä, sieltä Tampereelle, valkoisten tulo ja kertojan pääsy läpi junalla Humppilaan. 07 Jussi Simolan eli Paksun-Simolan, kertojan ystävän käynti kertojan luona, yhdessä metsään piileskelemään. 08 Kertoja vangiksi kotiin palattuaan vappuna 1918, pumpulimakasiinissa n. 1500 vankia. 09 Pumpulimakasiinin käymäläolot ja tohtori Gulinin tarkastuskäynti; puolet vangeista Gulinin käynnin jälkeen toiseen makasiiniin. 10 Vankien ajo ulos riveihin ja marssittaminen kauppalaan elokuvateatteriin ja työväentalolle, kertoja työväentalolle. 11 Vankien joukossa turkulainen merimies, joka puhui kuutta kieltä; ruotsinkielisten vartijoiden keskustelun kuuntelu salaa ikkunanraosta. 12 Kertoja toista viikkoa vankina työväentalolla, ruokaa ei saatu. 13 Tutkittavaksi joutuminen, kertojan syyttäminen osallisuudesta Korppoon murhiin. 14 Komppanianpäällikkö Kalle Kyrö, komppanian kavaltaminen Kuorevedellä. 15 Ketjuun jääminen muun komppanian lähdettyä ja perääntyminen valkoisten tulituksesta, muista jääneet Lintulan Vekki ja Nieminen, Niemisen kuolema ja Lintulan pakoon pääsy. 16 Kortteeripaikka lähellä Lylyn asemaa, lähtö kohti Väärinmajaa, punaisten vastaan tulo sieltä, kääntyminen takaisin marssien kohti Tamperetta. 17 Turkulaiselta karanneen ratsuhevosen kiinni ottaminen, kertoja ratsain Tampereelle. 18 Junalla Tampereelta Humppilaan ja sieltä Forssaan. 19 Kertojan saama ehdonalainen tuomio. 20 Kertojan veljien joutuminen Tampereelle. 21 Naapurin poika Tasasen Akseli eli Alkio virkaintoinen poliisi, tanssilavalla tapaamiset ja huomauttelu kertojalle ilmoittautumisten laiminlyönnistä.
DOI: 10.58167/1rfi3u
title: AK4448 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rautio, Anni ja Rautio, Armas Aukusti,ed. s. 16.2.1910, jälkimmäisen vaimo ja jälk. s. 10.12.1897 01 Anni Raution henkilötietoja. 02 Ohrarieska tavallisin ruokaleipä Kittilässä 1930-luvulla, ruisleivän käyttö. 03 Ohrarieskan säilyvyys ja sen leipominen. 04 Puiset taikina-astiat. 05 Leivän teko: karkean suolan käyttö, taikinan teko ja leipominen. 06 Tärppääminen, tärppä leivontaväline. 07 Leivän nosto uuniin leipäpelkalla, paisto kuumassa. 08 Rieskojen säilytys. 09 Ohut rieska paras, rieskan leikkaaminen. 10 Voin vaihto kahviin. 11 Limppujen säilytys viljalaarissa, ei Alakylässä. 12 Joululimppu. 13 Alakylässä käytetty ohraa enemmän kuin ruista. 14 Kertoja ei ole kuullut kylvöleivästä. 15 Ruisleipätaikinan teko. 16 Ruistaikinan leipominen. 17 Puolipaksu, leivän nimitys. 18 Sekaleivän teko harvinaista. 19 Verileivän teko. 20 Kuivatun verileivän keittäminen niittymatkoilla, keiton valmistus. 21 Kuivatun poronlihan käyttö, kuivaliha eväänä arvostetumpaa kuin verileipä. 22 Puuron keittäminen, perunoita harvoin eväänä. 23 Niittymatkat, työkalujen kantaminen. 24 Vehnäsen eli nisun teko pyhiksi, leipäjuuston tarjoaminen pyhinä. 25 Puolukkapuuron teko ruisjauhoista, pyhäruoka. 26 Verimakkaroiden teko; kuu, sisäelinten rasva ja punanen eli veri. 27 Kertojan anopin sanat kertojalle, eräs tapaus. 28 Eläimet joista kuu otettiin. 29 Verimakkaroiden teko: makkaran sisus eli verijuuri ja makkaroiden kypsennys. 30 Verimakkaroita tehty teurastuksen yhteydessä, niiden säilyvyys. 31 Verimakkaroiden lämmittäminen uunissa, ei syöty kylminä. 32 Makkaran sisuksen lämmitys. 33 Verikakkujen teko. 34 Poron veri.
DOI: 10.58167/pkz1do
title: AK4518 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Näätinki, Anna Maria o.s. Heiska ja Näätinki, Arvid Johannes,ed. 7.12.1907 Nivalassa ja jälk. s. 20.11.1907 01 Arvid Näätingin henkilötietoja. 02 Kertojan isä Matti Näätinki (k. 1914). 03 Asuminen Kaustisella. 04 Isä kiertävänä seppänä. 05 Isän partaveitsen teko viikatteenkappaleesta. 06 Kertojan sisar Aino Venäjälle v. 1917, hänen poikansa jatkosodassa. 07 Isä kivityömiehenä; Halsuan kirkon kivijalkaurakka. 08 Isän Raamatun tuntemus. 09 Taneli Kuusisto, kertojan serkku. 10 Anna Maria Näätingin henkilötietoja. 11 Kyösti Kallio kertojan sukulainen. 12 Kasku Matti Näätingistä ja vastaan tulleesta savolaismiehestä. 13 Matti Näätingin kulkeva elämäntapa. 14 Anna Maria Näätingin koti ja sisarukset. 15 Matti Näätingin sävellykset ja viulunsoitto. 16 Kertojan äiti Kortesjärveltä. 17 Matti Haudanmaan liikkuminen Kälviällä. 18 Kalle Aho haudankaivajana. 19 Kertojan isän talvihaudassa käyminen rohkeutensa osoittamiseksi, ei pelännyt kuolleita. 20 Ruotsalaismiehen säikäyttäminen pimeässä pajassa, kertojan isän kepponen. 21 Valekuolleen mummon herääminen riihessä, tapaus Känsälässä.
DOI: 10.58167/xcs3c8
title: AK4823 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Veckman, Kaarlo,s. 19.2.1896 01 Laivan timperi. 02 Hinattava proomu. 03 Mastopuut Tavastilan metsästä ja Elimäeltä. 04 Mastopuiden kuljetukseen käytetyt reet. 05 Mastojen laittaminen laivoihin. 06 Palkanmaksu laivanrakennuksessa, urakkatyö. 07 Proomujen teko. 08 Jooseppi Kelkalla joskus jopa 50 miestä työssä. 09 Urakkaporukat, proomunteossa kuusi miestä. 10 Nimitykset "proomu" ja "lotja". 11 Parkka, alustyyppi. 12 "Prässirauta", lotjatyyppi. 13 Ensimmäinen Kotkan kaupungille tehty veneen mallinen proomu, Jooseppi Kelkka mestarina, kertoja ja Kalle Venäläinen tekijöinä. 14 Soimu, eräänlainen lotja. Penttilä, Matteus,s. 21.9.1899 15 Neuvottoman kylä. 16 Henkilötietoja. 17 Kertojan isä Juho Penttilä laivanrakentaja, ollut 12 kesää Virossa Wendelinin ja Anton Juustin kanssa. 18 Virossa rakennetut seililaivat, rakennettiin tammesta. 19 Kertojan isä Virossa työssä, matkat soutamalla; veneen täyttyminen vedellä Viron matalikolla, eräs tapaus. 20 Kertojan isänisä. 21 Penttilän suvun laivanrakentajat: Artturi Anton, Eerik, Eemeli, Evert, Juho, Matti, Simo ja Ville Penttilä. 22 Kertojan isänisä Joonas Penttilä ja isä Juho (1860-1944). 23 Matti Penttilä, Artturi Penttilän isä, laivanrakentaja (s. 1864). 24 Kertojan tila Penttilän talosta lohkaistu torppa. 25 Anton Penttilä, laivanrakentaja. 26 Topias Penttilä, maanviljelijä. 27 Penttilöiden aikomus ostaa Tavastilan kartano, rakensivatkin sen sijaan yhdessä purjelaivan, joka haaksirikkoutui Viron rannikolle. 28 Anton Puhakka, laivanrakentaja, ja hänen poikansa Aukusti, proomujen rakentaja. 29 Ville, Oopet ja Efraim Puhakka, laivanrakentajia. 30 Toivo Puhakka ollut tekemässä proomuja. 31 Simo Puhakka, laivanrakentaja, hänen poikansa Toivo, Väinö ja Taito. 32 Anton, Kalle ja Vihtori Paljakka, laivanrakentajia.
DOI: 10.58167/ym21iy
title: AK5095 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sonninen, Erkki,Pekanpoika s. 22.2.1899 Lapinlahden Suurenmäen kylässä 01 Ruoka-astiat keittiön hyllyllä; puukupit, ei lautasia. 02 Simo Rytkönen, puukuppien, rukkien ja sarvikampojen tekijä. 03 Simo Rytkösen sorvi. 04 Simo Rytkönen varvarina, tehnyt myös tuoleja; poika työn jatkajana. 05 Puulusikat, syönti yhteisestä kupista. 06 Tuohikatot. 07 Kattotuohen kiskominen, työkalut. 08 Kattotuohien käsittely, pihtiin pano. 09 Tuohikaton teko. 10 Tuohikaton lujuus, tuohi katossa pintapuoli alaspäin. 11 Tuohitorvet. 12 Tuohitorven käyttö paimenessa, karjan paimentaminen. 13 Vanhat ihmiset kertojan lapsuudessa kertoneet susista. 14 Viulunsoittajia: Antti Paltamo, Pekka Väisänen, Raaska. 15 Kanteleen- ja virsikanteleensoittajat. 16 Kertoja ei ollut tekemisissä Halosten taiteilijasuvun kanssa. 17 Lukkari Iisakki HIrvonen. 18 Iisakki Hirvosen ryypynotto kirkkoon mennessään, kasku. 19 Olli HIltusen hallussa Iisakki Hirvosen keppi. 20 Iisakki Hirvosesta kerrottu paljon, mm. parantanut eläimiä. 21 Seppä Jussi Pöyssi Kaatronmäessä verenseisauttaja, eräs verenpysäytystapaus. 22 Jussi Pöyssin sepäntyöt ja noidantaidot. 23 Kertojan joutuminen lapsena asioimaan sepällä, sepän pelottavuus. 24 Seppä Jussi Pöyssi verenseisauttajana ja parantajana. 25 Junnu Väisänen, verenseisauttaja. 26 Jussi Kauppinen ja hänen äitinsä Agatha Kauppinen, loitsujen taitajia. 27 Eräs tapaus, jolloin Agatha Kauppinen noitui eräästä talosta lampaan metsänpeittoon, mutta isäntä Sampo Paltamo kykenikin poistamaan taian. 28 Agatha Kauppisen kyky saada eläimet katoamaan aukealle aholle. 29 Agatha Kauppisen käyminen navetoissa noitakonsteja tekemässä. 30 Aarrevalkeat. 31 Koljonvirran taistelun aikana käytetty tie ja venäläisten joukkojen leiripaikka; Kolonkanta, rajalinjojen risteys, venäläisten kerrottu haudanneen rahoja maahan. Kesto: 00:31:54
DOI: 10.58167/sbxfcu
title: AK4234 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mäntylä, Ossi Lauri,Laurinpoika, s. 29.12.1936 Jurvassa, puuseppä, liikkeenharjoittaja 01 Huonekalujen myynti ennen kiertokaupan alkamista. 02 Kuolevan viimeinen pyyntö, kasku Niemenkylästä. 03 Huonekalujen myynti markkinoilla. 04 Urho Peltolan ja Saranpään kiertokaupan aloittaminen. 05 Adrian Ojalan kiertokaupan aloittaminen 1930-luvulla. 06 Huonekalujen tarjoaminen avioliittoon aikoville. 07 Adrian Ojalan kiertokauppa sodan jälkeen. 08 Saarela Reino, kiertävä huonekalukauppias Teuvalta. 09 Adrian Ojalan myymät kalustot. 10 Kaluston osat. 11 Keinutuolit. 12 Ei kirjahyllyjä. 13 Ei piianpeilejä. 14 Vaatekaapit. 15 Kalustojen osien kappalemäärien supistuminen. 16 Erillisten osien myyminen kalustosta. 17 Lauri Mäntylän kalustojen myynti 1930-luvun lopussa, kiertokaupan ja tilaustöiden suhde. 18 1930-luvulla valmistetut kalusteet. 19 Kuvaesitteet. 20 Myyntimies Kjellman ja huonekalujen myynti Ahvenanmaalle. 21 Huonekalujen teko talvisodan aikana, raaka-aineiden loppuminen. 22 Talonpoikaisrokokoon valmistus, verhoilu paperikankailla sodan aikana. 23 Huonekalujen menekki 1940-luvulla. 24 Vuodesohvien menekki 1950-luvun lopulla, vuodesohvien valmistus. 25 Jurvalaisten huonekaluautojen määrä 1950-luvun lopulla, keskinäinen kilpailu. 26 Kertojan isän palveluksessa olleet myyntimiehet. 27 Myyntimies Kauno Saari, hänen viimeiset matkansa. 28 Myyntimies Aleksi Ranta-Mikkola, eläinten tuominen maksuksi. 29 Huonekalukuorman teko1930-luvulla. 30 Mäntylän huonekalutehdas, tehdasrakennuksen vaiheet. Kesto: 00:33:10
DOI: 10.58167/mlopem
title: AK4464 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hanhela, Mikko Mikonpoika,s. 29.9.1887 Kittilän Hanhimaassa 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isoisä Pietari Hanhivaara eli Hanhi-Pieti, hengellinen puhuja. 03 Kertojan matkat isoisänsä Hanhi-Pietin kanssa. 05 Hanhi-Pietin saarnamatkat Pietariin ja Norjaan. 06 Hanhi-Pietin saarnamatkat Suomessa. 07 Nuorlestadiolaisuuden tulo Kittilään ja sen vaiheet siellä. 08 Saarnaaja Pakki Oulusta, hänen vaikutuksensa Kittilässä. Hanhela, Helli Katariina Mikontytär,s. 12.12.1897 Kittilän Hanhimaassa, Mikko Hanhelan sisar 04 Kertojan henkilötietoja. 09 Muistosanat Hanhi-Pietille ja hänen kuolemansa muistelua. 10 Uskovaisten käyminen Hanhi-Pietin huoneessa hänen eläessään. 11 Hanhi-Pietin kuolema. 12 Katekeetta Eevi Hanhivaara kirjoittanut Hanhi-Pietin muistosanat. 13 Kertojan äidin Kreeta Hanhivaaran kuolema, muistosanat.
DOI: 10.58167/x0ie1u
title: AK4316 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Koskela, Emil,s. 18.5.1893 Miehikkälässä 26 Henkilötietoja. 27 Laulu "Me Iitun kanssa naimisissa, olettekos sitä kuullu". 28 Edellisen laulun selostusta. 29 Kurvi-Antin tekemä laulu "Tuhatyhdeksänsataakaksitoist oli päivä poutainen". 30 Edellisen laulun taustaa. 31 Vellikellojen soitto. Tuntematon 01 Kolmen Alahärmässä tehdyn leppätorven suuhisen törähdyksiä. Törmälä, Aune 02 Karjan paimentaminen, kellokkaat. 03 Karjankutsu "Tulukaa pois". 04 Itäsuomalainen karjankutsu "Ptrui Mansikki". 05 Hämäläiskarjakon karjankutsu "See lehmää". 06 Snappertunalainen karjankutsu. 07 Karjankutsu "Tulukaa pois". 08 Sikojen kutsu "Kössi kössi kössi". 09 Hevosen kutsuminen. 10 Pohjoispohjalainen karjankutsu "Tulukaa pois". 11 Itäsuomalainen karjankutsu "Ptrui Mansikki". 12 Hämäläinen karjankutsu "See lehmää". 13 Ahvenanmaalainen karjankutsu "Kom hit, kom Petris". 14 Karjankutsu "Tulukaa pois". Alestalo, Kirsti Raakel o.s. Tupamäki 15 Karjan hakeminen metsästä. 16 Karjankutsu "Kui lehmiä kottiin". 17 Kertojan paimenessa sepittämä laulu "Mäen rinteeltä poimin mansikat". 18 Vasikoiden kutsu "Ptrui vassua". 19 Lampaiden kutsu "Kuru lampia". 20 Sikojen kutsu "Siku siku". 21 Hevosten hakeminen haasta. 22 Hevosten kutsu "Ii ha ha ha". 23 Heinänteko. 24 Kanojen komentelu "Kuks pois kanat". 25 Kanojen kutsu "Kutu kutu kutu".
DOI: 10.58167/f929bk
title: AK4849 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rintanen, Kalle E.,s.4.12.1903 01 Kertojan isä Juha Rintanen kenkkärinä Puustellin häissä. 02 Juha Rintasen kertomaa Puustellin häistä ja Anssin Jukan riehunnasta siellä. 03 Juha Rintasen tulo uskoon. 04 Kertojan muistoja isänsä ystävästä Isontalon Antista, joka myös tuli uskoon. 05 Maanviljelijän työn luonne ja sen muuttuminen. 06 Kytömaiden viljeleminen. 07 Hyvän perunamaan valinta ja perunannostotoimet. 08 Perunalajikkeita. 09 Ruokanauriin viljely. 10 Artturi Leinosen jääkärien värväystyön vaiheita ja vaikeuksia. 11 Artturi Leinosen persoonasta ja opettajatoiminnasta. 12 Artturi Leinosen laulu- ja soittotaito. 13 Kertojan muistoja Eetun Jussista ja tämän tuulimyllystä. 14 Eetun Jussin viulunrakennustyö ja soittotaito. 15 Tuulimyllyjä Ylihärmässä. 16 Tuulimyllyjen rakentaminen ja huoltotyöt. 17 Eetun Jussin tupa ja kamari tuulimyllyn yhteydessä. 18 Muurimäen vesimylly Ylistarossa. 19 Kuorimakone Muurimäen vesimyllyssä.
DOI: 10.58167/avbax8
title: AK5016 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pahkamäki, Tyyne Maria o.s. Nieminen,s. 23.5.1911 Korpilahden Pajulahdella 01 Jenkkalaulu Tillukan tanssi "Tulipahan tässä nyt mieleeni", omat sanat ja sävelmä. 02 Valssilaulu Lapsuusmuistoja ”Mä muistan lapsuusajan sen", omat sanat ja sävelmä. 03 Laulu Syysmietteitä "Syksy saapuu, taivas tummuu", omat sanat ja sävelmä. 04 Laulu Yksin kuljen "Kuljen kesäyössä yksinäin", omat sanat ja sävelmä. 05 Vuorenkosken laulu, valssi "Vuorenkosken rantamalla vanha mylly sijaitsee", omat sanat ja sävelmä, aihe Toivakasta. 06 Valssilaulu Muuttolintuset "Katson ylitse viljapellon, kultavilja jo kellastuu", omat sanat ja sävelmä. 07 Säyrylän jenkka "Katselen Säyrylän maisemia tässä", omat sanat ja sävelmä, tehty matkailulautakunnan pyynnöstä Säyrylän leirintäalueen avajaisiin 1.6.1977. 08 Hulivilin jenkka "Silloin kun minä olin nuori ja villi", omat sanat ja sävelmä. 09 Jenkkalaulu Mennään bussilla "Mitähän jos mennään bussilla", omat sanat ja sävelmä, tehty postiautossa Jämsä-Jyväskylä 1.2.1977. 10 Partalankosken jenkka "Kevät kun on tullut, niin lauluksi pakkaa", omat sanat ja sävelmä, laulun aihe Jämsästä. 11 Pilkkiukon jenkka "Tuuli se puhaltaa ja aurinko paistaa", omat sanat ja sävelmä, tehty vävyn pyynnöstä. 12 Laulu Ennen ja nyt "Näin se oli ennen pukemisen laita", omat sanat ja sävelmä, tehty Vuokko Kivisaaren pyynnöstä ja laulettu puhelimessa 17.11.1976. 13 Heinäkuun jenkka "Heinäkuun ilta kun hämärtyy", omat sanat ja sävelmä. 14 Laulu Kotipihlajan alla "Siinä se kasvaa pihlajapuu kotini tanhualla", omat sanat ja sävelmä. 15 Vangin laulu "Kevätaurinko suloinen, tule luokse surullisen", merkitty muistiin v. 1920, tekijä tuntematon.
DOI: 10.58167/n4sc32
title: AK4976 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vartimo, Niilo Vihtori ent. Lindström,s. 14.2.1900 Messukylässä, nimi muutettu 1936, autonkuljettaja 01 Matkustajat auttoivat lumen lapioinnissa matkan aikana. 02 Maanviljelijä Akseli Moisio Ruoveden Kekkosesta otti linja-autoon oman lapion mukaan ehtiäkseen ajoissa saunaan. 03 Pirtua ei kuljetettu postiautossa. 04 Linja-autoliikenne sota-aikana: yksityisiltä vietiin autot, postiliikenne jatkoi. 05 Kuusela puukaasuttimen kehittäjänä Tampereen varikolla. 06 Pilkkeet säkeissä linja-auton katolla. 07 Jalasjärven Ilvesjoella sahattiin pilkkeitä. 08 Linja Karvian ja Parkanon kautta Kurikkaan, 6-7 säkkiä pilkkeitä kului n. 200 km matkalla. 09 Koivupilkkeen laatu. 10 Kuorma-autosta tehty postiauto sota-aikana, henkilökuljetus sillä, pula linja-autojen renkaista. 11 Bensiinin saanti sodan jälkeen. 12 Hiilen käyttöä autojen polttoaineena ei Tampereella, Ajokissa suunniteltu puukaasujärjestelmä. 13 Ajoaika Kurikkaan 9 tuntia, kaksi työpäivää matkaan, sitten vapaapäivä. 14 Backberg Rovaniemeltä verstaan mestariksi, huoltotilat vanhan postitalon alakerrassa, autoille säilytystilaa myös linja-autoasemalla. 15 Varikon päällikkö Arvi Kuusela v. 1942 Joensuusta Tampereelle, yritti hankkia varaosia sota-aikana. 16 Autot huonoja vielä pitkään sodan jälkeen, v. 1947 käynnistetylle Hämeenlinnan linjalle uudet autot. 17 Kertoja 15 vuotta Hämeenlinnan linjalla. 18 Kelirikot osuudella Sahalahti-Kuhmalahti-Pohja. 19 Eläkkeelle jääminen v. 1963.
DOI: 10.58167/kjwasx
title: AK4133 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kuoppala, Irja Kustaantytär o.s. Etelämäki,s. 24.7.1914 Alahärmän Kuoppalassa 01 Laulu "Se on vasta hyvä et on Atlanti". 02 Laulu "Sepän Matti Alajärveltä oli poika paras". 03 Laulu "Kävelin mä mäkiä ylhä ja alha". 04 Laulu "Istun tammen oksallen ja se oli relluvainen". 05 Laulu "Köyhästä saa kyllä rikkahan mutta rumasta ei saa koriaa". 06 Laulu "Ylisvintin ikkunalta ne flikat katselivat". 07 Laulu "Pappani pihalla on rellumakeisit". 08 Piirileikkilaulu "Niin minä olen kasvanut kuin kalliolla sieni". 09 Piirileikkilaulu "Kuu kyllä taivahalla kirkas on". 10 Piirileikkilaulu "Koivumettän siimekses on linnut lauleskellu". 11 Laulajia suvussa: isä, isänäiti Anna-Kaisa Haapa, isän veli Akseli Louhiranta, isän serkut.
DOI: 10.58167/rvannv
title: AK4507 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Liimatainen, Selma o.s. Laaksonen,s. 5.4.1915 Jaalassa, lukee omia runojaan 01 Runo "Lannevesi, Lannevesi". 02 Kertojan runojen kirjoittaminen. 03 Runo Joulurauha "On juhla meille saapunut". 04 Runo Maamiehen mietteitä 10.12.1976 "Yhteiskuntaa puree lama". 05 Runo Kotiseudulleni "Kotiseutu, ajasta aikahan". 06 Runo Reumatismi ja kommunismi "Suomen kansaa tällä kertaa kaksi tautia vaivaa", julkaistu heinolalaisessa Ukko-Pekka-lehdessä. 07 Demarin kirjoitus kertojan edellisen runon johdosta ja kertojan julkaisematon runomuotoinen vastaus siihen. 08 Runo Kallionkolossa "Tässä on niin turvallinen olla". 09 Runo Kankuri tyttö "Käy illoin tansseissa nuoret muut". 10 Runo Tuttu polku"Tuttu polku mulla taasen eessä on". 11 Runo Karpalosuolla "Karpalosuolla aavalla tuolla". 12 Runo Tuulien tupa "Rakennan tuulien tupaa". 13 Runo Lintuselle "Oksa on jäinen, luminen on maa". 14 Runo Tyhjät kädet Tyhjin käsin aloin tieni". 15 Runo Iltahämärä "Iltahämärä on tässä". 16 Runo Mirri miettii "Sadesäällä uunin päällä". 17 Runo Juhannushäät "Taas on juhla juhannus": 18 Runo Onni ja ilo "Mitä on onni, mitä on ilo". 19 Runo Avoin ovi "Olen pettynyt monesti, monin tavoin". 20 Runo Kuin ennen "En tiedä josko se väärin lie". 21 Runo Muurahaiskeko "Olet varmaan kuullut vainen".
DOI: 10.58167/tvwxtp
title: AK4697 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Milja o.s. Marjamäki,s. 10.4.1901 01 Panttileikin selvitystä, "Kytken kätken sormusta". 02 Miesten kortinpeluu. 03 Vanha laulu "Sinne sii, sinne raa, sinne potirapotaa". 04 Näyte "miver-ever"-kielestä. 05 Näyte t-kielestä. 06 Merimieslaulu "Meripoika laivallansa seilailee". 07 Laulu "Oli mullakin priki oma ja iki". 08 Laulu "Reissupojan elämä se on niin relluvaa, niin monta kun asemaa on sillä heiluva". 09 Laulu "Nyt aion minä kertoa kahdesta nuorukaisesta". 10 Laulu "Kulkuripoikana maailmalla ". 11 Laulujen kulkeutuminen paikkakunnalla. 12 Leikinaloitusloruja: - "Ysikän, tysikän toravita viiraa". - "Pihka-Heikin laiva". - "Anikan ranikan reijun veks". - "Nippis nappis naulastoolii". 13 Laulu "Minä kuuden kuukauden palkan nostin". 14 Leikinaloitusloru "Nippis nappis naulastooli". 15 Laulu "Oli sotapoika sorea ja neito ihana".