cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/mxsnjq
title: AK4966 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Yrjö Hugo Johannes,s. 23.2.1903 Tampereella, linja-autoliikenteen harjoittaja 01 Kertojan linjansa Kauppatori-Koivistonkylä esittely armeijatoverilleen Väinö Lepistölle syksyllä 1926. 02 Tien parantaminen Koivistonkylässä. 03 Reitti Koivistonkylästä Tampereen keskustaan. 04 Päätepysäkki Koivistonkylässä. 05 Liikenne Lempäälän suuntaan Rantaperkiön kautta. 06 Linja-autoliikenne Lempäälään vuodesta 1927, Valkeakosken liikenne, Rantaperkiön auto-osuuskunta Sääksjärvelle ja Kuljuun. 07 Koivistonkylässä ei osuuskuntahankkeita, liikenneolojen hankaluus. 08 Esikaupunkialueiden auto-osuuskunnat. 09 Viinikan Auto-osakeyhtiö, Lauri Viitanen ja Väinö Paunu hoitaneet liikennettä Viinikkaan. 10 Kertojalla isän rakentama autotalli. 11 Kertojan yrityksen alkupääoma: säästöt ja yksityisiltä saadut lainat. 12 Autoliikkeiltä maksuaikaa, neljännen auton ostaminen kokonaan ilman käteistä rahaa Oy Autotarvike Ab:lta. 13 Anderssonin veljesten perustama Oy Autotarvike Ab, Selden-merkkisen linja-auton edustus. 14 Seldenin alusta ei linja-autoille suunniteltu, vaan kevyempi ja paremmille teille sopiva. 15 Autonkorien teko Ferrariassa Tampereen Autokoritehdas Oy:llä. 16 Niilo Lomma, autokoritehtaan perustaja. 17 Autokoritehtaan konkurssi ja Ajokki Oy:n perustaminen Lomman aloitteesta, myöhemmin vähitellen valtion yritykseksi. 18 Niilo Lomma, hänen poikansa Matti Lomma Ajokki Oy:ssä. 19 Tampereen Autokoritehdas perustettu v. 1923, Kosteikon veljesten autot rakennettu siellä. 20 Kosteikon veljesten automerkit: T-malli Fordit, Chevroletit, Berlietit, Overlandit. 21 Fordin myyjä Korpivaara Halla. 22 Fordin osto v. 1928, A-malli, edustajana Tampereella Autokauppa Oy. 23 Linja-automerkkejä: Graham Brothers, Federal, Fisher, Diamond. 24 Liikennöitsijä Tiuran ajo Kurusta jäätä myöten Buick-henkilöautolla, perässä reki. 25 Linja-automerkkejä: Selden, Brockway, Unitet, Reo, International. 26 Väinö Koskisen Tampereen liikenne, Internationaleja käytössä, huoltokorjaamo Tammelassa. 27 Mercedes Benz, Volvo, Sisu ja Vanaja. 28 Ranskalaisia linja-automerkkejä: De la Bouton, Berliet. 29 De la Au -auto Ikaalisissa maanmittausinsinööri Stengårdilla. 30 Fiat-linja-autoja nykyään.
DOI: 10.58167/ftudsm
title: AK4028 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Korp, Karl Lennart,f. 19.12.1894 01 Berättaren spelar purpuri på harmonium på "figuler taft". 02 Purpuris första takter och samma stycke spelat på figuler takt - första takterna i purpuri. 03 Berättaren trallar purpuris första takter. 04 Berättaren redogör för purpurins olika dansstycken. 05 Berättaren spelar polka på harmonium. 06 Schottis, spelad av berättaren på harmonium. 07 Berättaren spelar andlig sång. 08 Berättaren spelar masurka. 09 Berättaren spelar "Blundande toner" på harmonium. 10 En gammal orkestercellist. 11 Berättaren spelar "Söndagsmorgon" på harmonium. 12 Berättaren spelar på dragspel. 13 Berättaren spelar vals på dragspel. 14 Berättaren spelar en omkr. 80 år gammal låt på dragspel. 15 "Vintern rasat utmed våra fjällar" spelad på dragspel. 16 "Djävulspolska". 17 Berättarens egna kompositioner. 18 Berättaren den första som spelade dragspel i byn, som 13 åring. 19 Berättarens egen komposition på dragspel. 20 "Pensars brudmarsch" spelad på dragspel. Kesto: 00:34:33
DOI: 10.58167/yc6wjl
title: AK4851 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pajamäki, Iisakki,s. 4.2.1907 01 Kertoja ensimmäisellä lusikkakauppamatkalla nuorena aviomiehenä. 02 Kertojan lusikkakauppamatkat 15 vuoden aikana ruotsinkielisille seuduille. 03 1930-luvun alun pulakauden vaikutus lusikkakauppoihin. 04 Juha Kokkinen, puulusikantekijä. 05 Kertojan vuotuiset lusikkakauppamatkat. 06 Puulusikoiden ja kauhojen hinnat 1930-luvun alussa. 07 Lusikoiden ja kauhojen koristelu. 08 Puulusikkamyyntityössä kertojalle sattunut kummitustapaus. 09 Kertojan onnistunut kauhojen ja lusikoiden myyntimatka Ouluun. 10 Kertojan vaarallinen kotiintulomatka lusikanmyynnistä Oulusta. 11 Kertoja voiastioita myymässä Vaasan juhannusmarkkinoilla. 12 Jussi Strömberg, viilipunkkien tekijä Tervajoelta. 13 Kerinlehtien myyntityö. 14 Puisten voiaskien koreus. 15 Kertoja vähäkyröläisen pläkkitavaran myyjänä. 16 Kokkisen suvun puukauhantekotaitoiset jäsenet monessa polvessa. 17 Riihimäen Jalmari ja Oiva, Sulo Riippi, Martti Kangas, Niilo ja Eino Sillanpää. 18 Kokkisen suvun naispuoliset kauhantekijät Anni Kokkinen ja Jenny Pajamäki. 19 Kauhojen ja lusikoiden siivoaminen puukolla ja santapaperilla. 20 Osuuskauppa kauhojen ja lusikoiden ostajana. 21 Lapuanjoen perkaus työttömyystyönä 1930-luvun alussa, 37 mk/päivä.
DOI: 10.58167/uplxwp
title: AK5167 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Åvall, Ellen,Emilintytär s. 27.7.1898 Helsingin pitäjän Seutulassa 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä aloittanut kaupanpidon Seutulassa v. 1910, kertojan asumassa talossa. 03 Kertoja jatkanut kaupanpitoa isänsä kuoltua v. 1950, kertoja myös postinhoitajana. 04 Suurin osa Seutulan asukkaista ruotsinkielisiä kertojan nuoruudessa, kertojan perhe kaksikielinen. 05 Isällä myös maanviljelystä. 06 Tavaroiden haku kauppaan hevosilla Helsingistä, tavarat aluksi Arthur Nymanin tukkuliikkeestä, myöhemmin Keskosta. 07 Arthur Nyman Katriinankartanon omistaja; suomenkielinen väestö kartanon työntekijöitä. 08 Velaksi myynti kaupassa, saamatta jääneet velat. 09 Palokunnantalo v. 1924, kyläkeinut ja tanssit tyhjissä taloissa. 10 Kyläkeinuja Marielundin mäessä, Forsbackassa, Lehtimäessä. 11 Työväen tanssilava lähellä suomalaista koulua. 12 Kertoja käynyt suomalaista koulua, suomalainen koulu rakennettu noin v. 1906. 13 Kertoja lopettanut kaupanpidon v. 1974. 14 Pikkupoikien tulitikkujen osto paukkujen tekoa varten. 15 Utelu, mistä rahat saatu, jos lapsi tuli ostamaan markalla karamellia. 16 Huonot tiet, ei aina yhteyttä Helsinkiin. 17 Kaupassa myytävät mausteet; kuminan kasvatus pihalla. 18 Theodor Eklund, ainoa leipuri Seutulassa. 19 Leipien leipominen taloissa 1920-luvulla. 20 Leipien kuljettaminen torille myyntiin 1930-luvulla. 21 Limppujen leipominen. 22 Erään opettajan kiinan kielen opiskelu. 23 Ruotsalaisen kansakoulun lopettaminen. 24 Kiinalaisia patterityöläisiä Seutulan kylässä, kiinalaisen ranskanleivän osto hevosen ruoaksi. 25 Kiinalaisilla miehillä pitkät letit. 26 Kiinalaisten työläisten huonot asunto-olot; patteritöiden johto venäläisillä. 27 Marjojen poimiminen torille. 28 Ravustaminen ei yleistä; tukinuitto Vantaanjoessa. 29 Hanurinsoittajat Hannes Grönroos ja Viktor Stolt; Theodor Palin, hanurinsoittaja Ruotsinkylästä. 30 Ei viulunsoittajia, kertoja ei muista virsikanteleensoittajia. 31 Voimakas helluntaiherätys Seutulassa 1920-luvulla; suutari Kovanen ja kivimies Holopainen helluntailaisuuden levittäjiä. 32 Helluntailaisten kokoukset suomalaisella koululla, paheksuntaa; rukoushuoneen rakentaminen, aluksi eri uskonnollisten ryhmien käytössä. 33 Helluntailaisia puhujia etupäässä Helsingistä. 34 Helluntailaiset 1920-luvulla viikon ajan postimies Packalénin luona maailmanloppua odottamassa, poliisin puuttuminen asiaan. 35 Postimies Packalénin talo. 36 Maria Åkerblom puhumassa Keimolan Luhtaanmäellä; kokoontuminen ja tapahtumat Hannulan talossa Luhtaanmäellä, Maria Åkerblomin makaaminen sängyssä. 37 Maria Åkerblomin pitäminen Herran profeettana. 38 Jehovantodistajia Seutulassa, "Hartevan oppi". 39 Jehovantodistaja Ahosen väittelyt opistaan. toisena haastattelijana Armas Wasenius
DOI: 10.58167/hyvu44
title: AK4328 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rantonen, Antti,s. 4.8.1877, 5-kielinen kantele 01 Virityksen koetus. 02 Toinen hääpolska. 03 Kolmas hääpolska. 04 Matuska. 05 Melkutus. 06 Hienohelma. 07 Karhunpeijaispolska. 08 Isän valssi. 09 Isän valssi. Kesto: 00:10:14. Sama kuin AK/4325, selostus A. O. Väisänen, kopio.
DOI: 10.58167/qjrcf3
title: AK4367 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hannula, Eemeli,s. 10.2.1899 01 Laulaminen ja rytmillinen ääntely työtä tehtäessä. 02 Käsikivillä jauhaminen. 03 Lappajärveläiset tuulimyllyt vuosisadan alussa. 04 Tuulimyllymestarit: torppari Matti Varimäki ja Matti Kivoja. 05 Matti Varimäen asuinpaikka. 06 Tuulimyllyn rakentajista. 07 Lappajärveläisiä vesimyllyjä. 08 Lappajärven kuuluisuus. 09 "Lappajärven norssimahat", sanovat kauhavalaiset. 10 Terva, tärkeä Lappajärvelle. 11 Hautamestari, tervahaudan määrääjä. 12 Antti Kustaa Tervanen, 5 haudalla ollut mestari. 13 Tervatynnyrien uittaminen. 14 Tervahaudan rakentaminen. 15 Antti Kustaa Tervasen muistoja tervan polttamisesta. 16 Tarvolassa poltetut tervaruukit. 17 Tervanvientiä Lappajärveltä. 18 Peter Malm, "tervaporvari". 19 Tervan polttamiseen mennyt työmäärä ja aika. 20 Porasen tervahaudan suurin tuotto 400 tynnyriä. 21 Tervasten pituus. 22 Tervanpoltto raskasta vaikeaa työtä. 23 Tervan kuljettaminen. 24 Porasen tervahauta. 25 Tervahaudan laskemisen (talkoilla) jälkeen nuorison ilonpitoa. 26 Suotuisan ilman valinta tervanpolttoa varten. 27 Rahan ansaitsemisesta Lappajärvellä vuosisadan alussa. 28 Kytötuvat, joiden liepeille karja vietiin laitumelle. 29 Kytötuvilla olleet karjanhoitajat. 30 Lappajärveläisiä seppiä 1900-luvun alussa ja 1800-luvun lopulla. 31 Valurit Hemmi Huhtala ja Olli Pelttari. 32 Valetut esineet.
DOI: 10.58167/urggwt
title: AK4699 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Milja o.s. Marjamäki,s. 10.4.1901 01 Pilkkalaulu "Korpelan Matin pieksut on mennyt Ämmälän välillä rikki". 02 Pilkkalaulu "Pyöreän kirkon poikia ollaan". 03 Raharingissä tanssitut tanssit. 04 Kertoja tanssinut Tikkakosken Aleksin kanssa kerenskiä eräissä häissä. 05 Tikkakosken Aleksin kohtalo. 06 Mustalaiset murhanneet miehen. 07 Kuppaaminen. 08 Rääpiäiset - häiden jälkeiset juhlat. 09 Morsiamen puuhat häiden jälkeisenä talvena. 10 Nenännäkijäiset - morsiusviikko tulevassa kotitalossa. 11 Morsiamen vihkimisen jälkeinen kulkeminen kylällä villan ym. keruussa; morsiamen pukeutuminen. 12 Morsiamen ensimmäinen häiden jälkeinen talvi vanhassa kodissa kudonta- ym. puuhissa. 13 Morsiamen lahjat anopille ja apelle sekä puhemiehelle. 14 Aarrevalkeat; eräs aarretarina. 15 Trulleista; eräs tarina.
DOI: 10.58167/3tzcdg
title: AK4441 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Friman, Toivo,s. 4.7.1910 Kittilän kirkonkylässä, työmies, maanviljelijä, kunnallisneuvos 01 Auton tulo Kittilään v. 1913 tai -14, ei päässyt sillasta yli. 02 Sillan uusiminen v. 1923. 03 Kuorma-auton vajoaminen tiehen sillan korjauksen aikana. 04 Kirkkoherra Eeli Aleksanteri Aunon tulo Kittilään kuorma-autolla v. 1923. 05 V. 1923 ei linja-autoliikennettä. 06 Kirkkoherra Auno kotoisin Kittilästä. 07 Ensimmäisen postiauton kulku Kittilään v. 1924-25. 08 1940-luvulla tehty tie Sodankylään, Sodankylään vievän ratsutilan kulkukelpoisuus. 09 Ei ratsuhevosia Kittilässä. 10 Päämetsänhoitaja Hultilla noin v. 1920 hevosia ja trillat. 11 Kärryt ja kiesit, majatalossa kiesit. 12 V. 1925 Kittilän markkinoilla Heikki Jämsä autoineen ajeluttamassa markkinaväkeä. 13 Autojen tulo vuosina 1925-1926, Jaakko Alatalon Chevrolet. 14 Tie Rovaniemeltä Könkään kylään ainoa autolla ajettava 1920-luvulla. 15 Linja-autoliikenteen alku postiautoilla. 16 Jukka Eskelisen perustama linja-autoyhtiö, liikennöinti Rovaniemen ja Muonion välillä. 17 Naz-merkkiset amerikkalaiset autot 1920-luvun lopulla, niiden omistajia kauppias Aarre Lampela. 18 Kauppias Aarre Lampela. 19 V. 1919 kaupassa myytävänä vain terveyssuolaa. 20 Lampela kiertokoulunopettajana. 21 Autojen osto yleensä Rovaniemeltä. 22 Autojen korjaaminen Väisäsen sepänliikkeessä. 23 Seppä Taavetti Väisänen. 24 Väisäsen poika opettaja. 25 Muita seppiä: Tuomas Pudas ja Akseli Ala. 26 Ala, vanhin sukunimi Kittilässä, muita sukunimiä. 27 Alakylän sijainti, taloja. 28 Haudankaivajaa ei otettu asumaan keskelle kylää. 29 Kittilän vankilan sijainti. 30 Ylä-Kittilän talot. 31 Kylän keskialue Narikka, siellä sijainneet rakennukset. 32 Vanginvartija leipurina. 33 Seppä Aleksi Ala ensimmäisiä työväenliikkeen miehiä Kittlässä, vankilaan v. 1918, kuoli Tammisaaressa. 34 Seppä Kustaa Karila Keskikylästä, kunnallismies. 35 Muita seppiä. 36 Karilan vaimo, kätilö. 37 Kaksi puuseppäkoulun käynyttä veljestä, molemmilla ruumisarkkuliike, toisella myös kirjapaino Oulujoen varrella. 38 Ammattiin koulutetuille lapsille ei kotoa perintöä. 39 Maalari Erkki Antti Korpiniemi, s. noin 1870. 40 Ammattikoulutus. 41 Poronrekien ja -pulkkien tekijöitä. 42 Vene-Aapo, veneentekijä. 43 Veneentekijöitä Rauduskylässä nykyisinkin. 44 Veneenteon koneellistaminen. 45 Kertojan isä tehnyt rahnikoita eli poron ajohihnoja poronnahasta. 46 Hihna-ainesten leikkaaminen,solmiminen ja niputus. 47 Hevosen suitset tehty samalla tavoin kuin ajohihnat. 48 Hihnojen punominen ja valmiiden hihnojen tervaus ja rasvaus. 49 Juhlasuitsien teko, suitsia ei värjätty. 50 Nuotan tankojen teko. 51 Pahkakupin teko. 52 Puulusikat kertojan lapsuudessa. 53 Lusikantekijä Nili-Kalle. 54 Kertojan aikana ollut jo neula käytössä.
DOI: 10.58167/eblwdy
title: AK4534 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Tanssiin ja piirileikkiin suhtautuminen. 02 Piirileikkilaulu Kiusapukki "Vesiharmaa hevoonen mutta hiukan kovasuinen". 03 Piirileikkilaulu "Minä se olen se laulajapoika". 04 Piirileikkilaulu "Nurmella kulkivat poika ja flikka". 05 Piirileikkilaulu Käsikaulaa "Mennähästä hilisuni yhyres maata". 06 Piirileikkilaulu "Taivas pyörii pääni päällä". 07 Amerikan polkka "Amerikkahan mennä meinaan". 08 Piirileikkilaulu "Sataa lunta, sataa vettä". 09 Flikkain piirilaulu "Nyt nyppäs ja nyt näppäs". 10 Piirileikkilaulu "Pois minä heitän ne heilani kihilat". 11 Piirleikkilauli Naimahommat "Enkä minä naira meinannu". 12 Piirileikkilaulu "Hilisu mulla on pikkuunen". 13 Laulu Juomaripoika "Minä se olen juomaripoika". 14 Laulu Lapin lomakodille "Etäällä Pohjan mailla Tsarmijärvi on", sepittänyt Mari Meskanen. 15 Tsarmijärven lomakoti. 16 Piirileikkilaulu Flikkaan laulu "Mikäs olis flikkaan laulelles". 17 Laulu Hulivili "Kyllä minä kotoni sanua kehtaan". 18 Edellistä laulua laulanut Hautarannan Ville, myöhemmin saarnamies. 19 Laulu Tahvo ja Tissu "Ne naiset taas mänivät mehtään päin", kertoja oppinut Jussi Kekkoselta Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla.
DOI: 10.58167/1mgcu0
title: AK5269 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Laiho, Amanda Vilhelmiina o.s. Mattila,s. 21.5.1874 Kauvatsan Ahvenuksella, k. 1960 Pomarkussa 01 Henkilö- ja sukutietoja. 02 Aappo Soinin talon Simulan ja Ollisen osuuksien myyminen pois. 03 Muutto Kauvatsalta v. 1880, tulo Aappo Soinin pihaan. 04 Aappo Soinin talon rakennukset ja asukkaat, seitsemän veljestä. 05 Soinin veljesten ajanvietteet. 06 Soinin talon eläimet: lehmä ja hevonen; heinänteko järviltä, jäi usein tekemättä. 07 Perunannosto talkoilla, tanssit päälle; perunoiden myynti Poriin. 08 Talon rakennusten purkaminen polttopuiksi. 09 Aappo Soinin asuminen viimeksi aitasta tehdyssä pirtissä, veljesten muutto pois; Soinin talon jälkeläisiä enää Kuusistossa. 10 Mäki-Rossin talo. 11 Pomarkun vanhimmat talot Wiro ja Savo, perimätiedon mukaan talojen perustajat tulleet Virosta ja Savosta, virolaisista veljeksistä toinen Honkakoskeen. 12 Kosken päällä kaksi myllyä. 13 Ensimmäinen saha Lepistön luona, siellä myös pieni meijeri; sahan siirto Savon rantaan. 14 Savon myllyn mylläri Granberg. 15 Kauppias Helianderin mylly, Soinin vaari myllärinä. 16 Soinin vaari kertojan miehen äidin neljäs aviomies. 17 Helianderin kauppa; kaupassa ei tingitty. 18 Salménin kauppa. 19 Vanhoina aikoina hautausmaa Ulvilassa saakka, ruumiiden kantaminen oikoteitä pitkin haudattaviksi. 20 Pomarkun vanha kirkko rakennettu v. 1802, korjattu v. 1935; tarina pomarkkulaisten kirkon rakentamisesta omin luvin. 21 Kirkossa käyminen kertojan lapsuudessa, kamiina sakastiin sairaalloisen pastori Elersin aikana. 22 Taloilla omat penkit kirkossa. 23 Kanttorin veisuu, ei urkuja. 24 Kirkon penkkijärjestys, ensimmäisinä Kiilholma, Iso-Savo, Aappo Soini ja Aromaa. 25 Noormarkun rovasti Tallqvist kinkereitä pitämässä ja papinmaksuja keräämässä. 26 Kertoja kinkereillä Peltomaassa, muistelma rovastin saapumisesta. 27 Rovastille seurueineen ruokatarjoilu kinkereillä, rovastin kiire ja apupappi Castrénin aikailu. 28 Rovastin suuri turkki. 29 Kestikievari Aromaalla, rovastin reitti sieltä Rossille ja Markkulaan. 30 Kievarissa olutta ja viinaa, kirkossa kävijöitä kievariin ryyppyä hakemaan. 31 Kestikievarin isäntä ja tytär Elina tarjoilijoina, rajoitukset ryyppyjen tarjoilussa. 32 Muita kestikievareita Rossi ja Markkula, kievarilaitoksen loppuminen. 33 Rosvoja Pomarkussa: von Fieandt ja Österholm; Tormin torppa ja Leppäniemi rosvojen majapaikkoina. 34 Viinatarjoilu vanhan ajan häissä, 2-3-päiväiset häät. 35 Metsillä ei arvoa, köyhät saivat vapaasti ottaa puita. 36 Voin myyminen Poriin; taloilla vähän rahatuloja, Soinin myymättä jääneet porsaat. 37 Ruokatalous: peruna ja silakka, piimä ja leipä. 38 Terveenä pysyminen, hampaiden säilyminen vanhaan ikään. 39 Vaatetus, röttihousut. 40 Räätälit ja suutarit, nahkuri Spets; kenkien vienti Porin torille.
DOI: 10.58167/ucioos
title: AK4258 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Alanen, Edvard Viljaminpoika,s. 17.3.1916 Jurvassa, puuseppä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä ja hänen veljensä puuseppiä. 03 Kertojan isä puuseppänä. 04 Väsyminen höylättäessä, eräs tapaus. 05 Aleksi Hietamäki tehnyt kattopaanuja kirkon korjausta varten. 06 Sänkyjen ja piironkien teko markkinoita varten. 07 Kristiinan ja Vaasan markkinat. 08 Sänkyjen ja piironkien teko. 09 Klaffipiironki. 10 Vanhojen huonekalujen värit. 11 Kirnujen teko. 12 Piippujen teko Koskimäen kylässä. 13 Sänkyjen teko Niemenkylässä. 14 Piironkien teko Koskimäessä, myöhempi piironkimalli. 15 Nostajan Oskari, sänkyjen ja piironkien tekijä Koskimäessä. 16 Markkinoille viedyt huonekalut. 17 Tuolinikkarit: Parkkamäen ja Koiviston puusepät. 18 Standarttipöydät. 19 Koiviston pojat, Koskimäen puuseppiä. 20 Puuseppä Matti Alanen, huonekalujen myynti kiertokaupalla. 21 Koskimäen nikkareita: Toivo ja Jussi Saranpää. 22 Puuseppä Sameli Viitala. 23 Puusepät Matti ja Sameli Nurmela. 24 Parkkamäen puusepät: Oskari Parkkamäki ja hänen poikansa ja pojanpoikansa. 25 Käsityötaitoisten asukkaiden tulo Maalahdelta Tainuskylään, puusepäntaidon leviäminen Jurvaan. 26 Puuseppämestari Mäkisen tulo Helsingistä v. 1919 Maalahden kautta Jurvaan. 27 Jurvalaisten ja maalahtelaisten suhteet, ei kieliriitaa. 28 Tainuun patruuna Hopin, kunnallismies. 29 Tainuskylässä yksi Suomen ensimmäisistä talouskouluista. 30 Järven kuivaaminen Tainuskylässä. 31 Kärryjen teko Nopankylässä. 32 Tainuskylän ja Nopankylän talvitie. 33 Rekikuormien vienti Kristiinan markkinoille. 34 Vanha talvitie. 35 Kirkkopolku. 36 Tainuskyläläisen pariskunnan tulo kirkkoon vääränä päivänä, eräs tapaus. 37 Tainuskyläläisten matkat kirkonkylään, kengät jalkaan vasta loppumatkasta. 38 Puuseppä Heikki Hautala. 39 Puuseppä ja kirvesmies Aarni Laitala, Laitalan suvun muut puusepät. 40 Astianikkari Matti Lehtola. 41 Haapa- ja leppäastioita ei tehty. 42 Nuuka-Jussi eli Juha Vainionpää, höylien tekijä. 43 Nuuka-Jussin lakkaustaito. 44 Lammin Hermanni, lusikantekijä. 45 Nuuka-Jussin lakkaustaito. 46 Nuuka-Jussi -nimen aihe: tarkan työn tekijä. 47 Peuran seppä, viikatteiden kallitsija. 48 Laurilan seppä. 49 Antti-Heikki, seppä, piironginsaranoiden tekijä. 50 Seppä Juha Haapaharju, kirveiden terottaja. 51 Haisusaha eli käsisaha ja justeerisaha. 52 Koipelisaha eli pokasaha. 53 Nikkarien sahat. Kesto: 00:33:41
DOI: 10.58167/z0ieke
title: AK4988 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rainio, Atte Ilmari,s. 9.1.1900 Helsingissä, diplomi-insinööri 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä Fritiof Alex Rainio, ent. Rosenström, suku Tuusulasta. 03 Äiti Matilda o.s. Hölttä, Höltän talo 300 vuotta samassa suvussa. 04 Isän suku kyläseppiä, isän nuorin veli Lennart Rautavesi Hyrylässä kyläseppänä. 05 Isä rautateillä vaunumestarina, käynyt sepän opin; valtion viran antama turvallisuuden tunne. 06 Isä taitava käsistään ja musikaalinen: tehnyt kanteleen ja viulun, soitti viulua. 07 Isä synt. 1874, k. 1919, äiti k. 1927, molemmat kuolleet vatsasyöpään. 08 Äidin ruokatavaroiden saanti kotitalostaan. 09 Askel-yhtiö, asuintalo Kalliossa; ensimmäiset asunto-osakeyhtiöt Helsingissä Alku Ruoholahdessa ja Askel Kalliossa. 10 Askel-yhtiön asunnot. 11 Isän työpaja kellarissa, hänen tekemänsä sorvi; kertojan tekemät konepiirustukset. 12 Käsikäyttöiset sorvi ja porakone. 13 Sähkön tulo ensimmäisen maailmansodan aikana, sähkölaitos Hakaniemessä. 14 Isä kätevä käsistään, teki mm. rakennustöitä. 15 Isän tekemät haulikko, luodikko ja kivääri sekä pihdit kuulien valamiseen. 16 Isän tekemä browning, sodan aikana kertojalla aseena. 17 Kertojan aseteknikkokurssin käyminen palvellessaan laivastoasemalla v. 1926, isän browningin kaivertaminen. 18 Isän viihtyminen työssään rautateillä. 19 Kertojan valmistuminen diplomi-insinööriksi v. 1924, sotasatamaan töihin. 20 Opiskelun rahoittaminen opettamalla tukkukauppiaan poikaa. 21 Työmiehenä sotasatamassa, 3 kk:ssa korjaamolaitoksen johtajaksi. 22 Vedenalaisen sähkötyksen tutkiminen. 23 Kadettikoulu v. 1926, insinööriluutnantiksi. 24 Pikkupoikana Eläintarhassa kuultu autontorven ääni. 25 Ajokortin suorittaminen v. 1926, äidin kuoltua v. 1927 autoliike Autolan palvelukseen. 26 Englannin kielen opiskelun aloittaminen uudelleen; kertoja lopettanut englannin luvun koulussa vastalauseeksi Versaillesin rauhanehdoille. 27 Apurahan saaminen ja lähtö Amerikkaan v. 1929 tutustumaan autotehtaisiin, vaikea päästä tehtaisiin lama-aikana. 28 Töiden etsiminen Amerikassa, ystävällinen vastaanotto kaikkialla.
DOI: 10.58167/ziul6l
title: AK4291 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Pilkkalaulut. 02 Piirileikki; piirileikkilaulu "Sinä olet iso rikas", katkelma saneltuna. 03 Ei menemistä nuorten joukkoon ennen rippikoulua. 04 Kertojan muistin säilyminen. 05 Kertoja ei saanut mennä lapsena uimaan. 06 Kertojan kiroaminen ensi kertaa 4-vuotiaana: renkipoika narrasi laskemaan kelkalla jyrkkää mäkeä. 07 Kotikutoiset huivit ja laukkuryssiltä ostetut huivit. 08 Rinta-Kukon vanhanpiian silkkihuivin tilaaminen laukkuryssältä, ei pystynyt maksamaan; kertoja osti kyseisen huivin. 09 Kiia, laukkuryssä. 10 Kiian morsian meni toiselle miehelle. 11 Kiian tyttäret ja pojat kulkukauppiaina. 12 Kiian kortteeripaikat, koti Venäjän puolella; Kiian poika Tiitus ja morsian Tilta Amerikkaan. 13 Kihlauksen purkaminen; Mänty-Matin morsian Tilta lähetti kihlat takaisin tulevan apen käyttäytymisen takia. 14 Kertojan kosiskelijansa hylkääminen, eräs tapaus. 15 Kertojan ruisjauhojen myyminen pontikankeittoa varten, eräs tapaus. 16 Kertojan miehen ryhtyminen serkkunsa Pukkalan isännän takaajaksi. 17 Lehmien nimet. 18 Hevosten nimet. 19 Hevosen hakeminen laitumelta. 20 Hevosista; hevoskauppojen teko erään vanhan pariskunnan kanssa. 21 Hevosen kuolema käpymatoihin.
DOI: 10.58167/tragya
title: AK4030 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Slotte, Alice Maria f. Björklund,f. 7.5.1904 01 Väckelserörelsen på orten idag och den kvinnliga prästen Kaija-Riikka Växby. 02 De religiösa sekterna i berättarens ungdom i trakten. 03 Psalmböckerna i metodistkyrkan. 04 Harmoniumet i metodistkyrkan. 05 Kyrkans arbete bland ungdomen. 06 Den karismatiska väckelsens utbredning i trakten idag. 07 Berättelser om väckelsehändelser och Guds närvaro, hjälp o. dyl. återgivna av berättaren. 08 Vittnandet i kyrkan bland ortens ungdomar. 09 Berättarens religiösa läsvanor. 10 Bibels användning i berättarens barndomshem. 11 Strängbandssånger bland metodisterna i trakten. 12 Berättaren sjunger "Lapp-Lisas" frälsningsarmésång. 13 Judar i trakten. 14 Evakuerade judar under kriget på orten. 15 Skolorna och metodistkyrkan under kriget. 16 Umgänget med tyskarna i början på 1940-talet i trakten. 17 Stadens utveckling, nybygge o. dyl. , "Nyyorkstan". 18 Bror Ahlstrand, sakkännare och ordförande för "Neristadsföreningen". 19 "Neristadsborna och Oppistadsborna". 20 "Krig" mellan Neristadsborna och Oppistadsborna. 21 Lekar i berättarens barndom. 22 Utflykter i berättarens barndom till Halkokari. 23 Gränserna mellan Oppistan och Neristan. Kesto: 00:26:59