cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/egfke4
title: AK4526 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Järviseudun pelimannit,joht. Matti Viitaniemi 22 Vimpelin tulopeli. 23 Vimpelin polkka. 24 Granforsin Matin valssi. 25 Purpurin ristaus. 26 Linnan Antin polska. 27 Sepän ritu-jatu. Närhi, Vesa,viulu 01 Perunatalkoopolkka. 02 Vesa Närhi Juokki Nousiaisen musiikin tuntijana. 03 Masurkka eli rimppa. 04 Juokki Nousiainen soittajana. 05 Kertoja ei tunne Juokin jenkkaa. 06 Pulkkis-seppä Vesannolla, viulupelimanni (k. 1922). 07 Pulkkis-sepän polkka. 08 Jyskypolkan tanssiminen. 09 Jyskypolkka. 10 Savolaisen kansanmusiikkiperinteen julkaiseminen. 11 Perunatalkoovalssi. 12 Korkeelan Pekan polkka. 13 Vesa Närhin elämänvaiheita; vanhojen pelimannisävelmien muistaminen. 14 Kertojan isä Emil Närhi, soittaja. 15 Rimppa. 16 Patapatapolkka. 17 Tikotikopolkka. 18 Talkootanssit riihissä. 19 Kansansoittajat; kahden viulun soittaminen oktaavissa. 20 Riihipolkka. 21 Vanha jenkka. radio-ohjelma, haastattelijana Timo Panula, kopio
DOI: 10.58167/mzlvml
title: AK4953 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nenonen, Linda o.s. Kostiainen ja Vilkko, Lyyli o.s. Kostiainen,ed. s. 9.7.1904 Ruokolahden Kaitulinpäässä, jälk. s. 23.9.1910 Ruokolahdella, edellisen sisar 01 Saunan kota eli eteinen, veden lämmitys kodassa. 02 Vinttikaivo. 03 Sanonta kesken jäähtyneestä uunista "Uuni män Puumalaan". 04 Sanonta "Mene Jääskee, käy Ruokolahella mennessäis"; Ruokolahti, Jääski ja Imatra olleet samaa pitäjää. 05 "Apupitäjä" eli Rautjärvi, erotettu Ruokolahdesta. 06 Nuorten leikit: piirileikki, viimeinen pari ulos. 07 Laiva on lastattu, leikki; panttien lunastaminen. 08 Ilmojen ennustaminen. 09 Takatalven ennustaminen muurahaispesään pistetystä kepistä. 10 Säiden tarkkailu heinäaikana, sateen ja poudan merkit. 11 Sateen enteitä: kukon laulu illalla, varisten rääkkyminen. 12 Lapsen asettuminen lattialaudalle makaamaan jalat oveen päin, kuoleman enne. 13 Mustan korpin rääkkyminen kuoleman enne, kolme korpin ennustamaa kuolemantapausta. 14 Kuoleman enteitä: pääskysen lento ikkunasta sisään, haudan syntyminen nostatettuun leipään. 15 Tikan tulo kartanolle, kuoleman tai talosta muuton enne; tikka Kiurun Iitan ja Aarnen omenapuussa ennusti toisen kuolemaa ja toisen muuttoa. 16 Lyyli Vilkon talon luona tikka vakituisena vieraana; tikka ennustanut Linda Nenosen jokaisen muuton. 17 Ei pyhiä puita; Raution hovissa suuri puu. 18 Kummituksista kertominen. 19 Kummittelu korvessa, lasten pelottelu Herlammin piruilla. 20 Lampaanpäiden keritseminen navetoissa piinaviikolla, noituutta. 21 Ovissa ei lukkoja, pönkä oven eteen kylään lähdettäessä. 22 Näkymättömän askeleet talviyössä, kertojien isän kertoma tapaus. 23 Riihen ovesta tullut perässäkulkija, eräs tapaus. 24 Juhannusyön taiat: kukkia tyynyn alle. 25 Peilistä katsominen, uudenvuodentaika. 26 Uuden vastan heittäminen saunan katolle, taika. 27 Ruumisarkun näkyminen peilistä uudenvuodenyönä. 28 Nuuttipukit Kokemäellä, ei tunneta Ruokolahdella. 29 Tapaninajot, tahvanan kysyminen. 30 Joulupäivänä ei saanut mennä kylälle; paljain jaloin ulos menosta jouluaamuna seurauksena jalkojen tulo ruvelle, uskomus. 31 Tapaninpäivän vierailut, tarjoilu tahvanan kysyjille. 32 Lehmien ja hevosten ruokkiminen paremmin jouluna. 33 Koivunmahlan juoksuttaminen, mahlakaljan teko.
DOI: 10.58167/75qikr
title: AK4703 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Luoma-aho, Antti,s. 30.10.1923 01 Tämmäystä harmonikalla. 02 Valssin tämmäystä harmonikalla. 03 Masurkka, harmonikalla. 04 Sottiisi eli jenkka, harmonilla. 05 Kaikenmaailman polkka, harmonilla. 06 Alajärveläinen polska, harmonilla. 07 Pirunpolkka, viululla. 08 Kertojan muistoja Matti Haudanmaasta. 09 Pyhälahden Antin päällyspolkka, viululla. Hanhisalo, Aino,s. 25.5.1915 10 Kertojan henkilötietoja. 11 Kertojan kotitalon asuinrakennus, "eustupa" ja sen käyttö. 12 Hääateriointi istuvassa pöydässä vanhaan aikaan, pöydän malli ja sijoitus. 13 Hääpöydän kattaminen. 14 Hääpöydän istumajärjestys. 15 Rahalautanen hääpöydässä lahjoituksia varten. 16 Häälahjat vanhaan aikaan. 17 Häälahjat kertojan aikana. 18 Viimeiset rahalla tanssitut häät Alajärvellä 1935. 19 Järjestäytyminen rahatanssiin. 20 Tanssit ja niiden järjestys raharingissä.
DOI: 10.58167/v3gcw9
title: AK4503 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Laurila, Arvo Armas Matias (Matti),eversti evp. s. 14.1.1895 01 Suomessa vain yksi sotilaspiiri ennen talvisotaa. 02 Liikekannallepano 1939 Suomessa. 03 Sotilaallinen aluejärjestelmä suojeluskuntien toimesta Suomessa. 04 Mieliala Seinäjoella talvisotaan lähdettäessä 1939. 05 Kertoja rykmentinkomentajana talvisodassa, pohjalaisrykmentin vaiheet talvisodassa. 06 Kertojan esitys rykmenttinsä pitämisestä reservissä, esitystä ei hyväksytty. 07 Summan rintaman murtuminen. 08 Kertojan rykmentti Vuosalmella, sodan vaiheita. 09 "Posliinidivisioona" Vuosalmella, kertojan tekemiä sotatoimiehdotuksia ja taistelut Vuosalmella. 10 Kertojan ja haastattelijan keskustelua talvisodasta, kertojan muistoja rauhaa edeltävästä päivästä ja rauhanteon päivästä. 11 Kaatuneiden ruumiiden noutamisaie Vasikkasaaresta rauhanteon jälkeen, aikeen peruuntuminen. 12 Soinin komppanian kieltäytyminen ylittämästä vanhaa rajaa jatkosodan aikana, kertojan puhe sotilaille ja kieltäytymisen peruminen. 13 Härmäläisten joukkojen kapinointi jatkosodan aikana ja joukkojen vaiheita sodan aikana. 14 Eräs paniikinomainen tilanne Taipaleenjoella. 15 Kertoja kenraali Talvelan joukoissa Syvärillä jatkosodan aikana, joukkojen perääntyminen venäläisten joukkojen selän takana oltaessa. 16 Kiteellä tapahtunut paniikki jatkosodan aikana. 17 Päälliköiden käytöksen vaikutus sotilaiden suhtautumiseen paniikkitilanteissa. 18 Kertoja Taipaleenjoella kenraali Erik Heinrichsin kanssa keskustelemassa. 19 Kertoja perääntymismatkalla Imatralle, kertojan joukot demarkaatiolinjalla vettä ottamassa, kertojan saama yksityinen muistutus. 20 Kertoja vain vähän tekemisissä kenraali Östermanin kanssa. 21 Ei sotilaiden mielenosoituksia kertojaa kohtaan sotien aikana, valitukset huollosta. 22 Kertojan huoltopäällikkö kapteeni Pihala talvi- ja jatkosodassa. 23 Kertojan viittaus muistiinpanoihinsa sotien ajalta. 24 Kertojan huoltopäällikkö kapteeni Pihala, tämän silakoiden hankkiminen rintamalle fosforin saamiseksi, tästä syntynyt sanonta. 25 Kertojan Syvärillä ollessa rintamalla vieraili Ruotsin kruununprinssi, kertojan hänelle tarjoama lounas ja kertojan tervetulotoivotus sekä kruununprinssin vierailun vaiheita.
DOI: 10.58167/imrsji
title: AK4675 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lehtisalo, Paavo Erkki,s. 26.1.1903 01 Kastelukokeet Selkeen laidunkoeasemalla, kokeita varten hankitut vedennosto- ja kastelulaitteet. 02 Maisteri Tauno Laine v. 1948 Selkeen laidunaseman johtajaksi, kastelukokeiden lopettaminen. 03 Laidunnurmen vedentarve. 04 Kastelukokeet eri viljelyskasveilla, kokeiden tuloksia. 05 Eräs laidunruohon kastelukoe. 06 Pellavan kastelukoe ja sen tulokset: pellavan määrän ja laadun paraneminen. 07 Ei kokeita puutarhakasveilla Selkeen koeasemalla. 08 Selkeen kartanon vanhat ulkorakennukset, niiden sijainti ja hävittäminen. 09 Selkeen kartanon vanha pajarakennus ja sen hajottaminen. 10 Selkeen kartanon vanha jäähuone. 11 Selkeen kartanon vanhat ladot ja uusien suulien rakentaminen. 12 Härkihaka ja hevoshaka, Selkeen kartanon laidunmaat. 13 Latojen ja suulien rakenteelliset erot. 14 "Torkhuane", pöytyäläinen nimitys lautaladoille. 15 Kertojan 50 vuotta sitten Mustialassa tekemä kirjoitus "Heinänteko Rahkiossa 50 vuotta sitten". 16 Rahkio, suuri niitty Pöytyällä; tarina hiiden heinänniitosta Rahkionniityllä Loimaan kirkkoa rakennettaessa. 17 Tarina hiiden heinänniitosta Karinaisten kirkkoa rakennettaessa. 18 Vanhapiika heinien luokoajana, tarina. 19 Hiiden muutto pois Pöytyältä, hiiden asuinpaikka Hevoslinna, tarinoita siitä. 20 Tarina ahneesta isännästä Rahkiossa Pöytyällä. 21 Matka kertojan kotoa Rahkionniitylle; pitkänpiimän valuminen pois astiasta ja sen keriminen takaisin, pilapuhe. 22 Kertojan muutto pois Pöytyältä. 23 Viulun- ja hanurinsoittajia Pöytyällä. 24 Aaltonen Aarre, pöytyäläinen kuvanveistäjä ja viulunsoittaja. 25 Aarre Aaltosen kertojasta ja hänen sisaruksistaan tekemät veistokset ja maalaukset. 26 "Sydämeni laulu", Aarre Aaltosen veistos kertojan kotona. 27 Aarre Aaltosen ja Wäinö Aaltosen sukulaisuus. 28 Pöytyäläisistä viulunsoittajista. 29 Aarre Aaltosen opiskelu Ateneumissa. 30 Aarre Aaltosen veli Arvo, taitava piirtäjä. 31 Aarre Aaltosen isän nahkurinverstaan sijainti ja liiman keitto siellä. 32 Liimankuivaustelineet nahkurinverstaassa. 33 Mehiläishoito Pöytyällä kertojan aikana, kertojan mehiläishoito. 34 Mehiläishoidon opetus Pöytyällä ja Mouhijärvellä. 35 Kertoja veljensä kanssa mehiläisiä hoitamassa ja hunajaa keräämässä. 36 Mehiläisenpistojen vaikutus reumatismiin. 37 Selkeen koeaseman työntekijät 1930-luvulla. 38 Selkeen maitokuski Murtonen ja hänen numeroiden merkintätapansa.
DOI: 10.58167/g9xip5
title: AK4643 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haanpää, Oskari,Mikonpoika s. 1.10.1908 Piippolan Leskelän kylässä, viulu 01 Vinteliska. 02 Vinteliskan tanssiminen vielä v. 1927-29. 03 Viputussottisen tanssiminen. 04 Viputussottinen. 05 Viulun kielten nimitykset. 06 Kantapääpolkka. 07 Ei rahatanssia häissä, sotien välillä ei tanssihäitä. 08 Isä osasi soittaa purpurin. 09 Isän omat sävellykset. 10 Birger Haanpää, kanteleentekijä ja -soittaja. 11 Isänisä soittanut virsikannelta. 12 Keskipisteen polkka. 13 Munkin valssi, peräisin Tervolta. 14 Kertoja maanviljelijänä Leskelässä. 15 Kertoja tehnyt noin 30 viulua. 16 Kertojan kotitalo, pienoismalli. 17 Tilan viljelijänä nykyään Kauko Tervo. 18 Jenkka (mahdollisesti Tervon Sampan sottinen). 19 Valssi, jonka isä ja Saaren Jaakko soittivat aina ensimmäiseksi yhdessä. 20 Valssin tanssiminen. 21 Purpurin aloitusmarssi. 22 Saaren Jaakko soittanut myös klarinettia. 23 Sottinen, oma sävellys. 24 Masurkka, isältä opittu.
DOI: 10.58167/ukwqc8
title: AK4357 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuomela, Aino,s. 1.5.1904 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan lapsuudenkoti ja sisarukset. 03 Kertojan äidin kuolema. 04 Kertoja 14-vuotiaana hoitamaan taloutta. 05 Kertojan rippikoulu. 06 Kertojan "tummun", isoäidin kuolema lehmän alle jäätyään. 07 Kertoja isänsä kovassa komennossa kotona. 08 Kertoja 18-vuotiaana pääroolissa näytelmässä Ei sovintoa ennen uhria. 09 Kertojan nuoruudenharrastuksia. 10 Kertojan avioituminen. 11 Kertojan muistoja miehestään viulupelimanni Valtteri Tuomelasta. 12 Hanuristi Välisaari Vetelistä, Valtteri Tuomelan soitonopettaja. 13 Kertojan muistoja pelimannimiehestään Valtteri Tuomelasta. 14 Tuomelan veljesten kevari. 15 Kevarin kyydinajoa kolmella hevosella, eri reittejä. 16 Kevarin kyydinajajat. 17 Reissumiesten kohtelusta kevarissa. 17 Kevarin herraskaiset matkustajat. 18 Kevarinpidon loppuminen. 20 Saarnaaja Maria Åkerblomin salaperäinen vierailu kevarissa. 21 Matkustavaisten ruokaileminen kevarissa. 22 Tarkastajan vierailut kevarissa. 23 Kevarin matkailijatilat. 24 Erilaisia matkustajia ja näihin liittyneitä vaikeuksia. 25 Huopanan pontikkatehdas. 26 Kevaritalon toisenkin puolen osto kertojalle ja hänen miehelleen. 27 Kertojan lainansaantivaikeudet ja huollettavista koituneet taloudelliset vaikeudet. 28 Lainan takaisinmaksua talon tuloilla. 29 Kertojan vaikeuksia sairaiden sukulaisten ja lasten hoitamisessa. 30 Kevarin lopettaminen. 31 Valtion kevarinpidosta maksama korvaus. 32 Kevarinpitoon liittyviä vaikeuksia ja kevarin kannattavuus. 33 Kertojan hyvä terveys. 34 Ammes-Kreeta eli Kreeta Ammesmäki, kansanpersoona, mahdollisesti soittaja. 35 Kertojan muistoja uittomiehistä. 36 Tukkilauttojen kokoaminen. 37 Tukkilauttojen tulo eri puolilta. 38 Tanssia, laulua ja soittoa ponttuulla tukinuiton yhteydessä. 39 Hanurinsoittaja Nelimarkka Alajärveltä. 40 Junttalaulut. 41 Vimpeliläinen Tuomaan Martti, hyvä laulumies. 42 Laulu Yksin istun ja lauleskelen. 44 Balladi Anna ja Pentti. 45 Balladin Anna ja Pentti tapahtumapaikasta. 46 Balladi Yksi kauppias Intiassa. Kesto: 00:31:59
DOI: 10.58167/brbs0i
title: AK5212 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mattila, Liisa,kantele 05 Kansansävelmä Miksi laulat lintuseni. 06 Menuetti. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, 13-16-vuotiaat Visapää, Päivi,kantele 01 Kansansävelmä Miksi laulat lintuseni. 02 Kansansävelmä Scarborough Fair. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, 13-16-vuotiaat Räty, Päivi,kantele 15 Kansansävelmä Miksi laulat lintuseni. 16 Kansansävelmä Aamulla varhain. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, 13-16-vuotiaat Nousiainen, Sirpa,kantele 17 Saksanpolkka. 18 Uloskannetun valssi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Perinnelinja, 17-24-vuotiaat Heimonen, Tiina,kantele 11 Kansansävelmä Kalliolle kukkulalle. 12 Kansansävelmä Joutsenet. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, 13-16-vuotiaat Nevalainen, Sari,kantele 19 Hääpolska. 20 Juho Siltalan valssi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Perinnelinja, 17-24-vuotiaat Vepsäläinen, Riikka,kantele 07 Tuku tuku lampaitani, säv. Olli Suolahti. 08 Merikanto: Miss’ soutaen tuulessa. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, 13-16-vuotiaat Sopanen, Päivi,kantele 13 Kansansävelmä Paimenhuilu soi niin katkeraan. 14 Kansansävelmä Saimaan rannalla. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, 13-16-vuotiaat Sopanen, Taina,kantele 09 Kansansävelmä Kalliolle kukkulalle. 10 Merikanto: Oi muistatko vielä sen virren. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, 13-16-vuotiaat Lehtonen, Suvi,kantele 03 Kansansävelmä Miksi laulat lintuseni. 04 Kansansävelmä Ainoa olen talon tyttö. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Taidelinja, 13-16-vuotiaat
DOI: 10.58167/g4fg8c
title: AK5130 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Paldanius, Aku,Antinpoika s. 19.3.1907 Lapinlahdella, viulu 01 Viulun tapailua. 02 Kertojan talvisotaan lähtö ja sodan alkutapahtumat. 03 Kapteeni Kauppinen. 04 Luutnantti Oramo ja kapteeni Virnes, kertoja heidän komennossaan. 05 Jouko Blom, joka ampui oman puolen sotamiehen. 06 Lähtökäskyn tulo jatkosodan alkaessa. 07 Kertojan vaimo. 08 Naapurin poika ampui kertojan poikapuolen. 09 Jalkamarssi Rukajärvelle. 10 Luutnantti Laine ja vänrikki Koivisto, kersantit Mononen ja Toiviainen. 11 Venäläisen upseerin vangitseminen. 12 Majuri Heikinheimon hyökkäyskäsky ja luutnantti Laineen julma kohtalo. 13 Ajatollah Khomeini ja Iranin shaahi. 14 Samuli Paldaniuksen ennustus viimeisestä sodasta. 15 Samuli Paldanius pyhäkoulunopettajana. 16 Vanhan kansan persoonallisuudet. 17 Tietäjien taidot. 18 Kiuruveden tietäjäakka Mortti. 19 Kertojan langon käynti Kiuruveden tietäjän luona naapurin vahingoitettua kateudessaan hänen hevostaan. 20 Riikka Ryynänen, verenseisauttaja. 21 Riikka Ryynäsen kyky parantaa neulan nielaissut lehmä: neulasuolan teko. 22 Kaksi neulaa lehmän sydämessä, lehmä teuraaksi, eräs tapaus. 23 Noituudella pystytty vaikuttamaan härän astumiskykyyn. 24 Kasku isokokoisesta tytöstä, joka haki kantamalla pojan naapurista aittaansa yöjalkaan. 25 Härkä ei suostunut astumaan lehmiä, Riikka Ryynänen teki lääkkeen, joka auttoi, eräs tapaus. 26 Kymmenen hevosta Horsmanmäeltä Nilsiään erään tietäjän taian voimalla. Kesto: 00:31:55
DOI: 10.58167/knuamc
title: AK4201B / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Westerholm, Simo 01 Euran purpurista. Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm Euran pelimannit 02 Euran purpuri: 1. osa; poloneesi 03 2. osa; polska 04 3. osa; 05 4. osa; valssi 06 5. osa; polska 07 6. osa; risti, 08 7. osa; masurkka 09 8. osa; marssi. Kustaa Järvisen 80-vuotisjuhla Euran urheilutalossa 27.3,1977, juontajana Simo Westerholm
DOI: 10.58167/kgnodd
title: AK4825 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Matteus,s. 21.9.1899 01 Laivanrakentajat Anton, Niilo, Vihtori ja Kalle Paljakka. 02 Suomen suurin laiva rakennettu v. 1919 Nauvossa, Runila Kuutsalosta yhtenä mestarina, kertoja osan ajasta siellä rakennustöissä. 03 Nauvossa tehdyn laivan katkeaminen. 04 Kaaron suvun laivanrakentajat: Emil ja Anton, Kristian (s. 1856) ja Viktor Kaaro. 05 Mäkelän suvun laivanrakentajat: Kalle Mäkelä, Mäntlahteen muuttaneet Mäkelät, Aaro, Alfred, Armas, Joosua, Eerik ja Jopi Mäkelä. 06 Seppiä: Koosmannin veljekset ja heidän isänsä Matti; paja Pajankalliolla. 07 Lumiaura kesät Pajankalliolla, kallio leikkipaikkana. 08 Piirileikkipaikka Sudenhuoneenmäki. 09 Raasun suvun laivanrakentajat: Simo, Väinö, Alfred, Evert, Anton, Alarik, Asser ja Eerik Raasu. 10 Topi Kelkka, laivanrakentaja. 11 Anton Raasun pojat. 12 Suntion laivanrakentajasukua: Ananias ja Aukusti Suntio, kaksi Anton Suntiota, Eerik Suntio ja hänen poikansa Iivari, Ilmari ja Erkki. 13 Filemon Suntio, Aukusti Suntion poika, kertojan vävy. 14 Suntion laivanrakentajasukua: Jalmari ja Jooseppi Suntio, veljekset Leo ja Kalle Suntio, Toivo ja Topi Suntio. 15 Topi Suntion pojat Aukusti, Eemeli, Anton ja Simo proomunrakentajia. 16 Suntion laivanrakentajasukua: Viktor, Viljami, Ville ja Robert Suntio. 17 Veneenrakentaja Aukusti Suntio, Topi Suntion poika. 18 Mestari Aukusti Suntio, opettanut kertojan veistämään. 19 Aukusti Suntion ja Jooseppi Kelkan maksamat palkat. 20 Jooseppi Kelkka mestarina. 21 Laivanrakennusmestarien keskinäiset välit, kilpailu. 22 Palkanmaksu laivanrakennusmiehille, tuntipalkka. 23 Kertoja työssä 14-15-vuotiaasta: pikikokkina, pasunlämmittäjänä. 24 Suntion varvi Niemessä Neuvottomanlahden suulla.
DOI: 10.58167/uncc3n
title: AK4136 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Repo, Teppo,paimenhuilu eli soittu 01 Reipas marssi, oma sävellys. 02 Paimensäveliä. 03 Metsämehiläinen, oma sävellys. 04 Ketun polkka, inkeriläiskanteleella. 05 Mannerheimin marssi, oma sävellys. kopio
DOI: 10.58167/3eyzy2
title: AK4935 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eronen, Ida o.s. Suihko,s. 17.9.1902 Ilomantsin Kuuksenvaarassa, asunut vuodesta 1923 Mekrijärven Särkässä 01 Makkaran teko: suolien puhdistaminen. 02 Makkaroiden täyte ohraryyneistä, makkaroiden täyttäminen ja puhdistaminen sen jälkeen. 03 Makkaroiden säilytys suolavedessä, paistaminen jouluna. 04 Makkaroiden täytteenä keitetty ohraryynipuuro, verimakkaraa ei tehty. 05 Kertoja ei syö kaupan makkaroita. 06 Tattaria viljelty Ilomantsin pappilassa kirkkoherra Hellevuoren aikana. 07 Hampun eli liinan ja pellavan viljely. 08 Verkkojen kutominen hamppulangasta, köysiä ei tehty. 09 Kohot tuohesta. 10 Martta Kuikka ja Sanni Pyörnilä, itkijöitä; ei itkijöitä kertojan lapsuudessa. 11 Morsiamen puku. 12 Tanssiminen kertojan sisaren häissä v. 1908, kertoja ei muista soittajia. 13 Kertojan kotona kantele; viipurilainen kanteleensoittaja neiti Annikki Heinonen, Pesosen tekstiililiikkeen edustaja. 14 Kanteleensoittaja Niilo Suihko eli "Herra-Suihko". 15 Parppein ja Jeskasen suvuista. 16 Kertojan kotona ollut kantele Niilo Suihkon.
DOI: 10.58167/jyjbvv
title: AK4936 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Puhakka, Anni o.s. Turunen,s. 23.2.1893 Pielisjärvellä 10 Henkilötietoja. 11 Kasken viertäminen. 12 Tuulennostatus. 13 Valaistus: päreet ja tuohikäppyrät, lamput. 14 Kertojan henkilötietoja. Kohdassa 13 haastattelu keskeytyy, tulee vieras huoneeseen Laatikainen, Anna o.s. Otranen,s. 27..4.1899 Ilomantsissa 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan lapsuudenkoti. 03 Ei kaskenpolttoa, ei tervanpolttoa. 04 Nauriin viljely ja käyttö. 05 Kaalia ei käytetty. 06 Sipulin käyttö. 07 Makkaraa ei tehty. 08 Savusauna. 09 Ei karhuja eikä susia. Ikonen, Nestori,s. 14.12.1905 Enon Pirttivaaran kylässä, muuttanut 1911 Ilomantsiin, metsätyömies 15 Henkilötietoja. 16 Kertojan isä seppä, samalla paikalla ennen häntä asunut seppä Lehikoinen. 17 Isän sepäntyöt. 18 Kärrynpyörien raudoittaminen. 19 Muutto Hassisen taloon, paja Hassisen maalla. 20 Isän ryhtyminen vanginvartijaksi. 21 Vangin karkaaminen, eräs tapaus. 22 Isän pajatyöt.
DOI: 10.58167/lrrwai
title: AK4880 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Virta, Arvo,Juhonpoika s. 8.1.1908 Kiukaisten Paneliassa, muuttanut Euraan 1910 01 Veden lisäys höyrykattilaan. 02 Höyrykattilan tarvitsema vesimäärä. 03 Höyrykattilan vedenkorkeuden tarkkailu. 04 Sahan koneiston voitelupisteet. 05 Silinterimäntä, jakoluistinmäntä ja paisuntaluistinmäntä. 06 Höyrykoneen jalusta. 07 Voimaremmit. 08 Euran sahan vanha masinisti Juho Sointula, kertojan tälle neuvoma keino arinan säästämiseksi. 09 Mäkitalon vanha myllymestari. 10 Myllyjen puiset hammaspyörät, hampaiden teko taloissa, Mäkitalon vaativuus hampaiden suhteen. 11 Myllymestari Mäkitalo Turun puolessa: myllyn käyttäminen vastustuksesta huolimatta ja ylimielinen vastaus nimismiehelle. 12 Vesimylly Turajärvellä. 13 Väinö Mäkitalo, kätevä seppä ja puuseppä; hänen tekemänsä oravanhäkki ja -pyörä. 14 Mäkitalon kaupan perustaminen, alku meijeristä. 15 Työväen ja isäntien välinen riita osuuskaupasta ja isäntien oman kaupan perustaminen, tapauksesta tehdyn laulun "Turajärveltä kuuluu kummia" selostusta. 16 Arkkirunoilija Frans Juho Järvinen, hänen osuutensä em. laulun syntyyn. 17 Frans Juho Järvinen asiakirjojen kirjoittajana, kertojalla hänen tekemänsä perunkirjoitus. 18 Järvisen, alkuaan Puntarin suku ja torpan sijainti.
DOI: 10.58167/0rcyvi
title: AK5175 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltio, Alfhild f. Mattson,Juliusdotter f. 12.8.1893 i Helsinge socken, f.d. kalaskock 01 Uppskärningarna på kalasbordet: sillsallad, hemlagade ostar, aladob, rom och andra uppskärningar. 02 Varma rätter på kalasbordet: hemlagad buljong med pastejer, köttpirog, skinka med lådor, kokt gädda, grytstek och sås. 03 Lutfisk på julen hemma, inte på kalas; vita såsen. 04 Serveringen av vinglas och begravningskonfekter. 05 Bjudning till middagen på begravningskalas. 06 Kaffeservering allra sist på begravningskalas. 07 Ända till 1920-talet bjöds kaffet med brickor, sedan kom kaffebordet. 08 Inte mera så stora gästabud. 09 Sittande bord på kalas, om det bara fanns rum. 10 Middagsbordet i trädgården på ett bröllop. 11 Smörgåsbordet allmänt nuförtiden. 12 Bröllopsrätter. 13 Första gången, då lagades glass för kalas. 14 Aldrig gröt som kalasmat i Helsinge socken; i finska trakten ofta gröt och sötsoppa. 15 Efterrätter; sagogrynspudding med saftsoppa. 16 Leverlåda, förrätt. 17 Kokerskans och servererskans beklädnad. 18 Inga konfekter på bröllop, vin bjöds på bröllop. 19 Hornmusik på sommarfester. 20 Bröllopsmusik: harmonika- och fiolspelmän. 21 Bröllopsdanser: brudvalsen. 22 Bröllopslokalerna: utsmyckningen och dansrum. 23 Dans i stugor och lador. 24 Ungdomsföreningens sommarfester; en sommarfest i Esbo Gammelgård. 25 En gång, då berättaren skulle skeda och träda tusentals tunna trådar vid vävstolen efter hon kommit hem frän sommarfesten på morgonen. selostus ruotsiksi