DOI: 10.5279/dk-sa-dda-1572
title: De studerende og universitetsdemokratiet, 1988
title: University Students and Participating Democracy, 1988

description: I 1988 afholdt Aarhus Universitet det 15. valg til de styrende organer efter den styrelseslov, der blev vedtaget i 1973. Efter megen polemik umiddelbart efter vedtagelsen omkring fx repræsentationsprincipper og paritetsprincippet er styrelsesloven i dag en accepteret størrelse, og valget bliver hvert år afholdt i fred og fordragelighed.
        
        Måske derfor bliver det mest interessante, hvor lav (eller høj) stemmeprocenten har været det pågældende år. I al fald har det gennem en årrække været en tilbagevendende konstatering, at nu har stemmeprocenten været så og så lav.
        
        Alt afhængig af, hvem man er, kan den lave stemmeprocent tolkes som manglende interesse, apati, tilfredshed med systemet e.l. Den kan endvidere tænkes brugt som argument for at lave styrelsesloven om eller træffe foranstaltninger, der kan afhjælpe problemerne.
        
        Det var i forbindelse med en diskussion i konsistorium, om der skulle være een eller flere valgdage, at det blev foreslået, at det skulle undersøges, hvad de lave stemmeprocenter skyldtes. Man ville dermed få et bedre grundlag for at diskutere problemet.
        
        Når den lave valgdeltagelse er interessant, skyldes det selvfølgelig, at den for det første er udtryk for, at demokratiet på universitetet ikke fungerer, og for det andet at den viser noget om interessen for universitetet som sådan. Når man tænker på, at den studerende gennemsnitligt bruger 7-8 år på universitetet, må det mane til eftertanke, at demokratiet tilsyneladende har temmelig trange kår.
        
        Det er i denne sammenhæng, at det bliver interessant at undersøge, hvilke faktorer der betinger den lave stemmeprocent - her kan man forestille sig studiemæssig anciennitet, sociale forhold, fagenes opbygning, demokratiets funktionsmåde m.v. Herudover skal det søges sat i sammenhæng med de studerendes generelle interesse for universitetet
description: In 1988 the University of Aarhus held the 15th election for the governing bodies according to the Statute passed in 1973. Following a lot of controversy immediately after the passing of the Statute, for instance about the principles of representation and the principle of parity, the Statute is now accepted, and the election is every year held in a friendly atmosphere.     #  Therefore the most interesting point is probably how low (or high) the turnout will be. The fact is that for a number of years it has been very low.     #  The low turnout may be interpreted as an expression of lack of interest, apathy, satisfaction with the system, etc., or it may be used as an argument for changing the Statute or for taking various steps to solve the problems.     #  In connection with a discussion in the Senate about whether there should be one or more election days it was suggested that a survey should be carried out with the purpose of examining the causal factors behind the low turnout. In this way a better basis for a discussion of the problem would be obtained.     #  The reason why the low poll is interesting is, of course, that it is a manifestation of the fact that the participating democracy at the university does not function, and secondly, that it gives evidence of the interest in the university as such. Bearing in mind that the average university student spends 7-8 years at the university it gives food for thought that the participating democracy apparently functions so badly.     #  In this connection it is interesting to examine which factors determine the low turnout. Some of these factors may be length of study, social conditions, the structure of the subjects of study, the functioning of the democracy, etc. In addition, this will be examined in relation to the students' general interest in the university
description: Se abstract
description: See abstract