cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/vjp3am
title: AK4811 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-Kulju, Reino,s. 25.4.1898 Kuortaneella, kouluneuvos, asuu Seinäjoella 01 AKS:n "ryssänviha". 02 Akateemisen Karjala-Seuran varsinainen ohjelma. 03 Katukilpien tervaaminen. 04 Yritykset poistaa kaikki Aleksanteri I:een viittaava Helsingin yliopistosta. 05 Resvoin kappelin tervaaminen. 06 Keisarinnan patsas Kauppatorilla, sen poistamisen vaatimus. 07 Poliisin puuttuminen AKS:läisten toimiin. 08 Ostrobotnian alaravintolassa tappeluja; Eteläpohjalaisen osakunnan ja Vasa Nationin väliset suhteet. 09 AKS:n toiminnan ulottuminen kouluihin, isänmaalliset juhlapäivät. 10 Snellmanin päivä erityinen AKS:n juhlapäivä. 11 AKS:n ensimmäinen itsenäisyysjuhla v. 1922. 12 AKS:n valatilaisuudet. 13 Jyväskylän seminaarin ja koulujen Karjala-Seura, sen julkaisema teos "Suur-Suomen koulu". 14 AKS ja lapuanliike. 15 K.S. Laurila osakunnan inspehtorina 1930-luvulla, ei hyväksynyt AKS:aa, joka valloitti Suomalaisuuden Liiton. 16 AKS ja ylioppilaskunta. 17 Urho Kekkonen laulumiehenä, eräs tapaus. 18 Lapuanliikkeen alku, kertoja seuraamassa tapahtumia Lapualla. 19 Lähetystö Pohjanmaalta Helsinkiin, lähetystön jäsenet. 20 Lähetystön saapuminen Helsinkiin 6.12., julkilausuman lukeminen presidentille kertojan tehtävänä. 21 Eduskunnan puhemies. 22 Lapuanliikkeen arvostettu alku. 23 Työn Äänen kirjapainon särkeminen. 24 Lapuanliikkeen suoran toiminnan linja, Asseri Niemisen kyyditys. 25 Muilutukset, Jussi Muilu ahkera muiluttaja. 26 Väinö Hakkilan muilutus. 27 Hakkila eduskunnan puhemiehenä.
DOI: 10.58167/xipu90
title: AK4334 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lörpys, Veikko 07 Kertojan isän säveltäminen. radio-ohjelman kopio Kurun pelimannit,joht. Tapio Mäkinen, Kalle Lörpyksen sävellyksiä ja sovituksia 01 Pekan polkka, katkelma lopusta. 02 Seuraavan sävellyksen taustaa. 03 Yöviulu, valssi. (alkuperäinen nimi Jaskalle) 04 Muurahaislampivalssin synty. 05 Kaksirivisen polkka. 06 Muurhaislampivalssi. 08 Valssi Suru. 09 Kallen polkka. 10 Seuraavan sävelmän alkuperä: Kalle Lörpys kuullut sen ukrainalaiselta pakolaiselta 1930-luvulla. 11 Pakolaisvalssi. 12 Kurulaisista musiikkiharrastuksista: nuoret harmonikansoittajat, naiskuoro. 13 Kivimiesten marssi. radio-ohjelman kopio
DOI: 10.58167/gvrk0o
title: AK4501 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Laurila, Arvo Armas Matias (Matti),eversti evp. s. 14.1.1895 01 Jääkärien saapuminen Suomen rannikolle ruotsalaisten saattamina, jääkärien saama vastaanotto. 02 Kertojan isä kertojaa vastassa jäällä Vaasan rannikolla. 03 Jääkärien saapuminen Vaasaan, jääkärivaatteiden sekä aseiden jako, majoitus ja paraati Vaasassa. 04 Mannerheim Vaasassa. 05 Jääkärien jako eri joukko-osastoihin. 06 Lähtö Vaasasta Haapamäelle. 07 Kertojan isän ja veljen kaatuminen. 08 Mannerheimin sähkösanoma Lapuan kunnalle ja siinä annetut määräykset. 09 Kertoja lapualaisten vapaussoturien hautajaisissa ja Lapuan suojeluskunnan lipun vihkiäisissä. 10 Kertoja kansalaissodan aikana Tampereella, hänen viereensä pudonnut srapnelli. 11 Kertojan lapualaisten hautajaisissa pitämä puhe. 12 Lapualaisten hautajaistilaisuus. 13 Kertojan paluu Tampereelle junalla hautajaisten jälkeen, junan kulku kansalaissodan aikana. 14 Tampereen taistelun vaiheita ja ratkaiseva taistelu. 15 Kertojan näkemyksiä jatkosodan sotatoimenpiteistä. 16 Kansalaissodan sotatoimenpiteet ja valkoisen armeijan henki, esimerkkejä. 17 Kertojan haavoittuminen Tampereella ja valkoisten menettämät miehet. 18 Tampereen valtaus. 19 Kertoja Hatanpään sairaalassa 1918, eräs tapaus. 20 Kertojan aikomus lähteä sairaalasta Lapualle ja matka Lapualle. 21 Kertojan paluu Lapualta sotatoimialueelle ja kansalaissodan loppuvaiheita. 22 Venäläisten riisuminen aseista Lapualla. 23 Itsenäisyysparaati, kertoja ei mukana, syitä tähän. 24 Kertojan siirto jääkäripataljoonaan Vaasaan, palvelusaika Vaasassa, pataljoonan upseereita kertojan aikana. 25 Pontikan käyttö Vaasan jääkäripataljoonassa. 26 Kertojan muistelma eräästä juhlatilaisuudesta Tampereella ja sen seurauksena tapahtuneesta lomalta myöhästyneenä palaamisesta. 27 Oesch, presidentin valitsijamiesehdokas ja yleisesikunnan päällikkö. 28 Sotilaskoulutus Vaasan jääkäripataljoonassa.
DOI: 10.58167/9moo3v
title: AK4581 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Grönroos, Frans,Juhanpoika s. 26. 9. 1896 Uudessakaupungissa, merimies, seilimaakari 01 Internoituna Gibraltarissa, italialaisten pommitukset. 02 Lähtö Gibraltarista Välimerelle sotalaivojen saattamana. 03 Tulo Italian rannikon miinoitetuille vesille, sähköttäjän taitamattomuus ja vaarasta selviytyminen. 04 Sveitsiin tarkoitetun hiililastin purkaminen Italiassa. 05 Purjehtiminen Italiasta Etelä-Amerikkaan. 06 Buenos Airesin ja Rosarion välinen kanava ja purjehtiminen sitä pitkin. 07 Vehnän tuonti Rosariosta Petsamoon v. 1940. 08 Pimeässä ajaminen Jäämerellä, saksalaisten toimittama tarkastus. 09 Kolme laivalastia vehnää Etelä-Amerikasta Petsamoon. 10 Kertojan lähtö Vipuselta Liinahamarissa v. 1940. 11 Kertojan lähtö merille sotaväen jälkeen. 12 Kertojan asevelvollisuusaika. 13 Merimiesarkut eli -kistut, kertojan kistu isän tekemä. 14 Merimieskaste Päiväntasaajalla. 15 Tervaaminen Kullennokan ohi Pohjanmerelle mentäessä. 16 Ensikertalaisen kokin tervaaminen Vellamo-laivalla, eräs tapaus.
DOI: 10.58167/zoxqqv
title: AK4416 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kankosjärvi, Väinö,s. 14.4.1900 Muoniossa 01 Ketun pyynti käpälälaudalla. 02 Kertojan metsästä löytämä käpälälauta. 03 Ketunrautojen virittäminen. 04 Moottorikelkka- ja autoliikenne sekoittaneet kettujen luonnollisen vaiston, pyynti nykyään helppoa, kanta vähentynyt. 05 Useiden kettujen saanti samalta paikalta, kulkureitit. 06 Sotkanmunien ottaminen pesistä, sotkanpöntöt. 07 Sotkilla nykyään vähän poikasia. 08 Sotkanmuna ja kananmuna, munien ottaminen pöntöistä. 09 Muonion paliskunnan porojen vaellus. 10 Porolukua ei kerrota, etteivät porot vähenisi. 11 Salmijärven Simu, kuuluisa poromies 1800-luvulla. 12 Salmijärven Simu, hänen poropaimenensa ja "valkko vaami", eräs tapaus. 13 Porolauman kokoaminen itselleen veitsen avulla. 14 Kulkujätkä muuttuu 60 vuotta täutettyään poroksi. 15 Naisten keino karhun karkoittamiseksi: hameen nostaminen. 16 Karhun suuttuminen, jos metsässä huudetaan; eräs tapaus hillajängältä. 17 "Jänkä", kuivahko suo. 18 Kertojan lapset ja heidän perheensä. 19 "Kero", tunturia matalampi, puustoa lakeen asti.
DOI: 10.58167/9kzx5a
title: AK4667 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lähdeniemi, Otto,Aukustinpoika, s. 3.10.1900 01 Palsamin käyttö lääkkeenä. 02 Koivoide ja rautalehdet lääkkeinä. 03 Koiso yskänlääkkeenä, koison kasvupaikat. 04 Palsamien yleisyys. 05 Mustikoiden kuivaaminen ja käyttö vatsalääkkeeksi. 06 Verenpysäyttäjät. 07 Raamatun tulkitsijoita ja Raamatusta ennustajia. 08 Vähän maallikkosaarnaajia Mouhijärvellä. 09 Jehovantodistajia Karkussa. 10 Tarinoita ja uskomuksia trulleista ja niiden toiminnasta, ei kertojan aikana. 11 Ei tarinoita pirusta, sanonta "Kun antaa pirulle pikkusormen, niin se vie koko käden". 12 Kertoja ei tunne tarinoita vaihdokkaista, ei uskomuksia ristimättömän lapsen yksin jättämisestä. 13 Kummitustarinoista ja kummittelusta. 14 Teilikivi Mouhijärvellä, sen sijainti ja koko. 15 Teloituspaikka Teilikiven luona, ei keinupaikkaa Teilikiven lähellä. 16 Vanhan Häijään tien oikaiseminen v. 1931. 17 Renkien olot taloissa, kaskuja rengeistä. 18 Kertoja mukana muiden talojen taksvärkissä, kertojan kotona ei taksvärkkiä. 19 Kortinpeluu Mouhijärvellä varhemmin, peluupaikkoja. 20 Pirtun käyttö kieltolain aikaan, pirtun hinta. 21 Pirtun kuljetus ja pirtutrokarit Mouhijärvellä, pirtun tuonti eri puolilta Suomea. 22 Pirtutrokari Kaitilan kylässä Mouhijärvellä, pirtun kuljetus Mouhijärveltä eteenpäin. 23 Pirtunmyynti rikastumiskeinona; erään trokarin rikastuminen ja omaisuuden menettäminen. 24 Trokareiden keinoja kiinnijäämisen välttämiseksi. 25 Laulu vanhojen piikojen viemisestä Kyöpelinvuoren taakse, selostus. 26 Pirtutrokareista ja pirtun myynnistä. Kesto: 00:29:11
DOI: 10.58167/m7xwmr
title: AK4165 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lahti, Pentti ja Vähälä, Pauli,ed. s. 24.1.1908 Kälviällä, viulu, laulu, jälk. s. 7.12.1911 Kälviällä, asuu Helsingissä, konttorinjohtaja, harmoni 01 Koimäen Aleksin valssi. 02 Porkon Ilmarin valssi. 03 Laulu "Oi muistatko vielä sen virren", säestys harmonilla. 04 Laulu Merellä "Syvästi meri huokaa", säv. Oskar Merikanto, säestys harmonilla. Vähälä, Kustaa Aadolf (Aatu) ja Vähälä, Pauli Aadolf,ed. s. 3.11.1874 Ullavassa, viulu, jälk. edellisen poika, s. 7.12.1911 Kälviällä, asuu Helsingissä, konttorinjohtaja, harmoni 05 Kälviän polkka. 06 Punkalaitumen pojan polkka. 07 Kaustisen sottiisi. 08 Masurkka. 09 Ullavan pojan polkka. 10 Haudanmaan masurkka. 11 Marjaanan Villen valssi. 12 Aution Jaakon polkka. 13 Polkka, säv. Aatu Vähälä. 14 Paanasen polkka. 15 Köyhänjoen sottiisi. 16 Polkka "Ootteko nähny meijän pukkia".
DOI: 10.58167/zabdfj
title: AK5092 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Partanen, Joonas,Kallenpoika s. 15.1.1894 Lapinlahdella, kansakoulunopettaja 01 Luonnonkasvien käyttö lääkkeisiin ja värjäykseen. 02 Honkakosken vesimylly. 03 "Lapio-osa", yhteisesti kuivatusta niitystä kunkin osakkaan saama osa. 04 Pitkänkosken ja Vuorisen myllyt. 05 Huono tie Vuorisen myllylle. 06 Tuulimyllyt, Jussilan myllyaitta vielä jäljellä. 07 Kertojan ajatuksia tuulivoimaloiden käyttömahdollisuuksista. 08 Erään miehen sutkaus naapurilleen, joka otti liikaa myllytullia: "Kun minä vein säkin myllyyn, niin mykötti kuin Mykkäs-Heikin kaula, ja kun minä toin säkin myllystä, niin roikkui kuin Setä-Iikan kaula"; Setä-Iikan ja Mykkäs-Heikin sukulaisuussuhteista. 09 Sanonta "On ihoja myöten kun Mykkäsen tupa". 10 Kotarakennus. 11 Reetu, Pällikkään hupsu, kodassa aamulla, eräs tapaus. 12 Kotarakennus, ei pistekotaa; pistekota tuvanoven edessä. 13 Heikki Ruotsalaisen saunan rakentaminen yhdessä päivässä. 14 Heikki Ruotsalaisen nopea työskentely: rukin heittäminen porstuan katolle lattianteon tieltä, eräs tapaus. 15 Palvelusväen pestaaminen. 16 Vuosipalkkaan kuuluvat kengät ja vaatteet sekä ruokatavarat riiviikkojen ajaksi; rahapalkan maksaminen palvelusväelle. 17 Rahojen säilytyspaikkana kaappi, emännän vyötäistasku linkkuveitsen ja avainten säilytyspaikkana. 18 Puukot ja puukkosepät, tupet suutarien tekemiä. 19 Tuohitupet. 20 Joulusahdin teko. 21 Sanonta "Hyvä Tuomas joulun tuopi, paha Nuuti poies viepi"; Nuutin päivä, ei erityisiä tapoja. 22 Joulupuuro ja lipeäkala. 23 Ei joulupukkia ennen kansakoulun tuloa, vähän joululahjoja. 24 Joulukuusi tullut kansakoulun kautta, opettaja Reetu Kääriäinen. 25 Pitkänmäen opettaja Jokinen, joka pani oppilaat syksyllä heinäntekoon. 26 Syksyn keltaisten lehtien kerääminen lampaille. 27 Lypsinrehujen kerääminen lehmille, pihanurmea ei saanut tallata. 28 Ruoan niukkuus mökeissä, kuvaava tapaus: "Syökeehän poijat pottuja". 29 Jouluruoat. 30 Tapaninpäivä, tapaninajo. 31 Kilpa-ajo hautajaisten yhteydessä. 32 Mustalaisten kiertely kertojan lapsuudessa. 33 Ei hevosjalostusta, karjanjalostus. 34 Saarna-Matin lehmän kuolema suoniityllä, kertojan isän ruokkolehmän vieminen hänelle. Kesto: 00:31:09
DOI: 10.58167/k2o94u
title: AK4816 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aho, Tauno,2-rivinen harmonikka 01 Ranta-Jussin polkka. 02 Ruonan sillalla, valssi. 03 Suutari-Eemin polkka. 04 Kaivolla, masurkka. 05 Mäkis-Lassen polkka. 06 Kun valkean alle virittää, polkka. 07 Nikleenin polkka.
DOI: 10.58167/il1qo2
title: AK5021 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pahkamäki, Tyyne Maria o.s. Nieminen,s. 23.5.1911 Korpilahden Pajulahdella 01 Runo Lapsuusmuistoja ”Muistan lapsuuteni ajan armaan”, oma sepite. 02 Laulu Savusaunan tarinaa ”Savusauna tuossa järven rantamalla”, omat sanat ja sävelmä. 03 Hengellinen laulu ”Erämaata erämaata läpi kulkeissan”. 04 Edellistä laulua laulanut kertojan isänäiti Heta-Stiina Nieminen. 05 Hengellinen laulu ”Vaeltaja kuljet korpitiellä”, omat sanat ja sävelmä. 06 Hengellinen laulu ”Lauluni kaunehin Luojalle laulaisin”, omat sanat ja sävelmä. 07 Laulu Orvon kyynel ”Hiljaa lapsi uinahtaa, on jäässä pirtin ruutu”. 08 Laulu Mennyt kesä ”Kesä taasen mennyt, syksy jälleen saa”, omat sanat ja sävelmä. 09 Laulu Leivoselle ”Ilon ääni ihanainen intohoni ilmestyi”, opittu mummolta 1920-luvun alussa. 10 Meijerilaulu ”Nyt alkaa se aika jota odottivat emännöitsijät Suomenkin maan”, 1800-luvulta Kurusta. 11 Kronikka Haukunko mä väärää puuta? ”Kummasti on Suomenmaassa asiat nyt aivan”, oma sepite syksyltä 1978. 12 Laulu Kun saapuu syksy ”Kesä mennyt, saapunut on syksy”, omat sanat ja sävelmä. 13 Polkkalaulu Uutispuuro ”Pellolla tuolla kauniilla missä”, Olavi Ingmanin laulu- ja leikkikirjasta. 14 Työlaulu ”Pakkasella lämmitellä paljon puita tarvitaan”.
DOI: 10.58167/sr78fc
title: AK4545 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Käärmeen sanat "Pirätä piru hevooses" ja "Pirä maa matua". 02 Käärmeen pidättäminen sanoilla, eräs tapaus. 03 Ajoksen parantaminen, loitsu "Äkämä pukama putken polttama". 04 Käärmeen sanat uudelleen. 05 Miehenlykyn nostaminen hautausmaalta haetuilla kuusenoksilla ja luilla, loitsu "Tulkohon sulhasia". 06 Katikan Maijan salvurinloitsun käyttö karitsoita leikatessaan, loitsu "Oinas nimes olkohon". 07 Härnäyshoku leikistä suuttuneelle "Kuurluikkis kirvespaska". 08 Härnäyshoku antamansa tavaran takaisin ottajalle "Ottajaanen, antajaanen". 09 Lasten härnäämislaulu "Paakaria paskattaa" ; lauluun liittyvä tapaus. 10 Lapsiin liittyviä uskomuksia: pikkulapsen pesuvettä ei saa kaataa paikaan, jonka yli kuljetaan; lapsen ulosteita ei saa polttaa; lasta ei saa katsoa tai puhutella pään takaa.
DOI: 10.58167/cvnrzm
title: AK4232 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Syrjä, Kauno Asseri,Arvinpoika, s. 7.4.1920 Laihialla, muutti Jurvaan 3-vuotiaana, kiertävä huonekalumyyjä 01 Epäonnisen myyntimatkan viimeisen kaluston myynti ja halukkaan ostajan ilmaantuminen tämän jälkeen. 02 Huonekalumarkkinoiden avautuminen Kymenlaaksossa. 03 Tien avaaminen uusille paikkakunnille vaikeaa, helppo myyntiaika 1960-luvulla. 04 Kiertokauppaluvan voimaantulo noin v. 1967. 05 Maaseutumyynnin lopettaminen ja myynnin aloittaminen kaupunkeihin. 06 Kuvastot tarpeen kaupunkimyynnissä. 07 Kertoja ei myynyt Lahteen kaupungin oman huonekaluteollisuuden vuoksi. 08 Myyntimatkat Helsingin ympäristöön viime aikoina. 09 Viimeisin kauppamatka, saatavien periminen. 10 Myyntimatkoja joka viikko. 11 Tammikuu hyvää myyntiaikaa, helmikuu vaikea. 12 Kevät ja syksy myyntiaikoina. 13 Juuri mennyt joulukuu kaupan kannalta huono, lama-aika. 14 Sohvakalustot, kirjahyllyt ja sängyt nykyään suosittuja. 15 Helsingin ympäristön kasvu ja sen asukkaat. 16 Iivari Koski, kiertävä huonekalukauppias. 17 Kiertokaupan aloittaja Adrian Ojala. 18 Adrian Ojalan myyntimiehet, Aatos Tuisku. 19 Adrian Ojalan tytär kiertävänä huonekalukauppiaana. 20 Sulo Mänty, tyylihuonekalujen tekijä. 21 Kauno Saari, Lauri Mäntylän myyntimies. 22 Muita huonekalujen välittäjiä: Lauri Hautala, Aarne Teräs. 23 Huonekalujen kiertokauppa hevoskyydillä. 24 Huonekalujen myynti markkinoilla. 25 Iivari Koski, kiertävä huonekalukauppias. 26 Kertojan poika Harri Syrjä, pyöräilijä ja hiihtäjä; palkinnot. 27 Kertojan isä Arvi Syrjä Vaasan piirin pyöräilymestari. 28 Jaakko Tuominiemi, hevosmies Laihialta. 29 Kertojan veli Kalle Syrjä. 30 Kertojan poikien urheiluharrastus. 31 Huonekalujen myyminen, kaupanteko. 32 Ostetun kaluston myyminen edelleen. 33 Perintätoimet. Kesto: 00:32:25
DOI: 10.58167/f6z1te
title: AK4783 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lammi, Kustaa,s. 30.7.1901 Kauhavan Mäenpään kylässä, puukkotehtailija 01 Isän oppilas Iisakki Kuivinen. 02 Jaakko Hannukselan verstas. 03 Isän oppilas Heikki Kaukoranta, myöhemmin osuuspuukkotehtaalla. 04 Isän oppilaat, mm. Antti Mäenpänen. 05 Kertojan setä Vilho Lammi, puukontekijä. 06 Kertoja ja hänen veljensä Matti ja Juho Lammi puukontekijöitä. 07 Puukkomateriaalin osto Kujanpäältä. 08 Materiaalin saannin vaikeutuminen v. 1914, puukontekijöiden keskinäinen kateus. 09 Pienten puukkojen valmistus, myynti Kauhavan asemalla. 10 Isän serkku Iisakki Maja, puukontekijä. 11 Ostajat: kultaseppä Kantola Kokkolasta, urheiluliike Merikoski Oulusta, Stockmann. 12 Kertoja yrittäjänä. 13 Puukonterän tahkoaminen. 14 Puukkomateriaalin saannin vaikeus ensimmäisen maailmansodan aikana, läkkipellistä tehdyt tinalla juotetut helat. 15 Sekundamestareita: Nikolai Vainionpää, Kranat, Viitasalo. 16 Aukeilevat puukonhelat osuuskaupan varastossa, eräs tapaus. 17 Puukkojen teon vilkastuminen v. 1939, terien teko n. 30 pajassa Kauhajärvellä. 18 Kertojan käynti tutustumassa Kauhajärven puukonteriin, näytteiden otto; vain Puronvarren terät oikeaa terästä. 19 Kauhavalaisen puukon maineen huononeminen. 20 Kauhavalle jääneet puukontekijät: Järvenpää, Lammi, Reino Kankaanpää. 21 Ulkomaankauppaliiton asettamat laatuvaatimukset. 22 Lammin puukkojen vienti ulkomaille. 23 Kauhavalainen työpuukko. 24 Harpilla varustetut puukot. 25 Työpuukon heloituksen muuttuminen. 26 Puukon kantimet. 27 Pahvista tehty tuppi sota-ajalta. 28 Kertojan vaimo Amanda o.s. Viitala, henkilötietoja. 29 Pahvituppeen käytetty lakka. 30 Hintaleimojen teko tuppiin ja puukkoihin sota-aikana, kansanhuollon johtajan määräämät alhaiset hinnat. 31 Anomusten teko ministeriölle. 32 Kaksiosaiset tuppipuukot.
DOI: 10.58167/hopfln
title: AK5152 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Baltzar, Helli, Baltzar, Maija ja Baltzar, Mervi,Helli B. Oskarintytär s. 14.4.1919 Rautalammilla, Maija B. Oskarintytär s. 12.11.1923 Jyväskylässä, Mervi B. 19-vuotias, Maija Baltzarin tytär 01 Romanikielistä keskustelua. 02 Laulun katkelma ”Joskus kun raitilla ajeltiin” (Maija Baltzar). 03 Romanikielistä keskustelua. Nauhan nopeus vaihteleva, virheellinen Baltzar, Helli o.s. Baltzar ja Borg, Hemmi,ed. Oskarintytär, s. 14.4.1919, Rautalampi, jälk. Oskarintytär s. 16.3.1914, Saarijärvi 04 Romanikielistä keskustelua. Nauhan nopeus vaihteleva, virheellinen
DOI: 10.58167/udkrbd
title: AK4186 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoella 01 Lukkari ja kukko "Ensin on mettä ja sitten on vettä", sanat v. 1903. 02 Juopon laulu "Olin minä ennen aikana", sanat v. 1903. 03 Tämän nauhan laulut Nikolai Yli-Kauhaluoman lauluvihkosta, kirjoitettu Amerikassa v. 1903-04. 04 Surulaulu "Istun sänkysi laidallen". 05 Äiti ja tytär "Kuules mun kulta äitini", opittu Nikolai Yli-Kauhaluomalta. 06 Amerikkaan lähtölaulu "Suripa se paappa ja suripa se mamma", v. 1903. 07 Hyvästijättö "Hyvästi ystäväni, hyvästi armaani", v. 1904. 08 Siirtolaisen jäähyväiset "Viime laulun sulle laulan", v. 1903. 09 Neidon kuolo "Ah mikä voisi olla muu kauniimpi katsella", v. 1903. 10 Surussa "Suruissani mä laulelen, vierahalla maalla täällä", v. 1904. 11 Meripoika "Olipa oikein uljas mies", 1904. 12 Uudentuvan Matin valssi lauluna, maininta. Kesto: 00:33:43
DOI: 10.58167/onjbwk
title: AK4343 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mustonen, Bertta Maria,16.6.1894 Tuusniemellä 01 Kolminaisuuden sunnuntai. 02 Pietarin päivä. 03 Juhannus: kokko ja piirileikki. 04 Juhannustaiat: kukkia tyynyn alle. 05 Kun ensi kerran nukkuu huoneessa, on laskettava ikkunaruudut, taika. 06 Juhannustaiat: kukkia tyynyn alle. 07 Naistenviikko: Margareetan päivän sade tiesi pitkiä sateita. 08 Unikeonpäivä: viimeinen nukkuja koko vuoden unikeko. 09 Ollin ja Helenan päivät. 10 Laurin päivä, kertojan isän nimipäivä. 11 Tarina Suomen sodan ajalta: Lauri-niminen mies jätti venäläiset Kalmansaareen kuolemaan. 12 Kuikka-Koponen, silmänkääntäjä: pirtti näytti tulevan täyteen vettä. 13 Räpylä-Niirasesta ei puhuttu. 14 Mikkelipäivä ja Mikon päivä, lammaskeitto yöllä teurastetusta lampaasta. 15 Mikkelinpäiväksi "perunat kuoppaan ja akat pirttiin", sanonta. 16 Kaavin markkinat. 17 Pirkko naisennimenä. 18 Sanonta "Simo siltoja tekevi, Martti maita vahvistavi, Antti aisoilla ajavi". 19 Oravanlihan käyttö ruoaksi, sanonta "Ei pyystä ole kahden syödä, oravasta kolmen jakaa". 20 Telkänpönttöjen laittaminen ja telkkien munittaminen. 21 Telkänmunien käyttö ruoaksi. 22 Metsästys ja kalastus; lintujen myynti Kuopion torilla ja vienti sieltä Pietariin. 23 Lintujen pyynti ansoilla. 24 Anna yleinen nimi. 25 Sanonta "Hyvä Tuomas joulun tuopi" ja jouluvalmistelut. 26 Joulukaljan teko. 27 Suursiivous joulun aatonaattona. 28 Leipominen jouluaattona, sianlihan paistaminen. 29 Jouluateria aattoiltana. 30 Joulukuusi. 31 Joulusauna. 32 Sanonta "Kun tulis joulu, että sais päivällä saunotella ja yöllä syödä". 33 Ei jouluolkia lattialla. 34 Joulukuusen tulo käytäntöön.
DOI: 10.58167/rmkbw1
title: AK4336 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mustonen, Bertta Maria,16.6.1894 Tuusniemellä 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan vanhemmat Lauri Mustonen ja Vilhelmiina Hukkanen. 03 Kertojan vanhempien kihlautuminen, sormus ja silkkihuivi. 04 Mustolan talon asuinrakennus, vanha savutupa nikkaritupana. 05 Isän puutyöt. 06 Kaskeaminen. 07 Savutuvassa asuminen. 08 Henkilötietoja. 09 Synnytykset saunassa. 10 Mustolan talon asuinrakennus. 11 Tuohikatto. 12 Uuden pirtin rakentaminen. 13 Savutuvan uuni. 14 Taulan käyttö tulentekoon. 15 Savutuvan lämmitys, lakeinen. 16 Lämmityspuut. 17 Leppäpuun käyttö saunan lämmitykseen ja myöhemmin lihan savustukseen. 18 Lihan savustaminen tullut käytäntöön noin v. 1915-20. 19 Kalan käyttö, Juojärven kalaisuus. 20 Haukien kuivaaminen lipeäkalaksi ja kapakalaksi. 21 Kapakalakeitto. 22 Särkien kuivaaminen, käyttö liotettuina kukkoihin. 23 Kalastaminen. 24 Kalan myynti pappilaan. 25 Tuusniemeläisen kalakukon valmistus, kuoritaikina. 26 Miesten kukko ja naisten kukko, miesten ja naisten paikat pöydässä. 27 Tuusniemeläisen kalakukon valmistus. 28 Leipien paistaminen, kalakukkojen paistaminen jälkilämmössä. 29 Kertojan nykyäänkin Tuusniemeltä saamat kalakukot. Kesto: 00:32:17
DOI: 10.58167/vtme62
title: AK4129 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ylenius, Emil Edmund,s. 29.3.1895 Nousiaisissa, kanttoriurkuri 01 Henkilötietoja. 02 Isä Emil Aleksander Ylenius, kanttoriurkuri. 03 Henkilötietoja. 04 Kertoja soittanut 14-vuotiaasta Nousiaisten kirkossa. 05 Isoisä Maskun varanimismies Karl Vilhelm Ylenius. 06 Isän soittimet, torvisoittokunta. 07 Kertoja ei ole kuullut Tammelander-nimisestä soittajasta. 08 Perheorkesteri isän kotona. 09 Isä urkurina ja pianistina lähikunnissakin. 10 Isän soittama tanssimusiikki: purpuriotta, valssit, katrilli. 11 Perheorkesterin jäsenet: isä, isän veli Verner Ylenius ja sisaret Selma Reivonen, Alma Salonius ja Elsa Hartzell. 12 Pieni klavikordi. 13 Kertojan soittaminen 12-vuotiaana kirkossa ylettymättä jalkioon. 14 Kertojan pianonsoitto häissä. 15 Selloa ei ollut, bassoviulu. 16 Torvisoittokunta, isä sen johtajana; soittokunnan perustaminen. 17 Isä käynyt Turun lukkarikoulun, prof. Krohnille v. 1903 suoritettu tutkinto. 18 Nousiaisten urut. 19 Isä kanttorina 80-vuotiaaksi, kanttoriurkurin palkka. 20 Kanttoriurkurin pellot ja tonttimaa. 21 Käsinkirjoitetut nuottikirjat. 22 Kertojan sävellykset. 23 Kertojan poika Aarre Ylhävaara, sanomalehdentoimittaja, urkuri. 24 Isän sävellykset: alku-ja välisoittoja. 25 Kertojan sävellykset ja isän nuottivihkot. 26 Kertoja Pihlajavedellä kanttorina, kertojan siellä säveltämät laulut. 27 Kertojan säveltämät alkusoitot. 28 Director cantus -arvonimen saanti v. 1943, avoin valtakirja. 29 Kertojan v. 1961 saama Suomen Leijonan ritarikunnan suurristi. 30 Seurakuntatyön kultainen ansiomerkki. 31 Kertojan urkukonsertit. 32 Kertojan soittamat soittimet. 33 Laulu kotiseudulle, kertojan sävellys, harmonilla soitettuna. 34 Koraalialkusoitto, harmonilla soitettuna, oma sävellys. 35 Koraalikirjan ja virsikirjan käyttö, laulusäestyksen sovittaminen. 36 Kertojan isä kirjansitojana ja asiakirjojen kirjoittajana, toiminta säästöpankissa. 37 Turun lukkarikoulu, ruotsinkielinen johtaja Pahlman. 38 Kanteleet ja virsikanteleet Nousiaisissa. 39 Hanurit Nousiaisissa. 40 Virsien säestäminen hanurilla. Kesto: 00:33:03