cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/ce05hy
title: AK4952 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nenonen, Linda o.s. Kostiainen ja Vilkko, Lyyli o.s. Kostiainen,ed. s. 9.7.1904 Ruokolahden Kaitulinpäässä, jälk. s. 23.9.1910 Ruokolahdella, edellisen sisar 24 Kehtolaulu "Tuuti lasta tuonelaan", maininta. 25 Lyyli Vilkon henkilötietoja. 26 Lyyli-sisaren heijaaminen korissa. 27 Lapsuudenkoti: tupa, kyökki ja kamari, rakennettu v. 1906. 28 Liesi; mummon padan puisen kannen syttyminen palamaan, eräs tapaus. 29 Ruoan pohjaan palaminen padassa. 30 Tuvan kalustus. 31 Vieraskupit ja -lautaset kamarin kaapissa. 32 Kyökin kalustus. 33 Kamari äidin eläessä vielä keskentekoinen, valmistui myöhemmin; "katto" = vesikatto, "matto" = sisäkatto. 34 Lapset yöllä saunassa, eräs tapaus. Nenonen, Linda o.s. Kostiainen,s. 9.7.1904 Ruokolahden Kaitulinpäässä 01 Leikit ja leikkikalut: käpylehmät, ulpukat. 02 Lelujen ostaminen lapsille torilta; ei joululahjoja. 03 Räsynuket eli -tokat. 04 Leikit: multaleipien leipominen, rikkinäisistä astioista leikkiastioita, käpylehmät ja -lampaat. 05 Sokkosilla olo ja kuurupeitto, leikkejä. 06 Päiväunet heinäaikaan aamupäivällä, lasten oltava hiljaa. 07 Leikkiminen metsässä kesäaikaan. 08 Kuurupeittosilla olo navetan vinnillä, putoaminen tallin luukusta, eräs tapaus. 09 Sokkosilla olo. 10 Suutari kertojan kotona. 11 "Hämäräjuhla", iltahämärän vietto ennen tulen sytyttämistä. 12 Suutarin suuttuminen sokkosilla oleville lapsille, eräs tapaus. 13 Suutari Pietari Sikiö. 14 Nuorten miesten kortinpeluu. 15 Nuorten yhdessäolo, nurkkatanssit ja piirileikki, kertoja ei käynyt nurkkatansseissa. 16 Kotaniemessä kirjastoseura, seuran iltamat ja kirjakaappi. 17 Kätkyt. 18 Kehtolaulut, lapsenkorin heijaaminen. 19 Kätkyet, Kinnin tuvan vintillä vanha kätkyt. Vilkko, Lyyli o.s. Kostiainen,s. 23.9.1910 Ruokolahdella, Linda Nenosen sisar 20 Kehtolaulu "Aa tuuti lasta". 21 Kehtolaulu "Aa aa allin lasta", saneltuna. 22 Kehtolaulu "Tii tii tikanpoika". 23 Kehtolaulu "Körö körö kirkkoon".
DOI: 10.58167/xzyiar
title: AK5067 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Varjoranta-Rutanen, Aune o.s. Varjoranta,s. 6.9.1910 Ylivieskassa, kirjastonhoitaja 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan työt. 03 Kertojan isä Sulo Armas Varjoranta, isän tulo Ylivieskaan. 04 Kertojan isoäidin laulaminen. 05 Kertojan muistoja Pietari Päivärinnasta. 06 Pietari Päivärinta opettanut kertojan isoäidin kirjoittamaan. 07 Päivärinta ei pitänyt varsinaista kiertokoulua. 08 Päivärinta Alavieskassa lukkarina, eräs tapaus. 09 Päivärinnan velttien- eli peittojenhakumatka. 10 Kertojan kotona Kankaan asemalla pidetty kotikirjasto, kertojan kiinnostuminen siellä kirjastotoiminnasta. 11 Päivärinnan kirjojen lukeminen ääneen kertojan kotona. 12 Kertojan isä puutavaratyönjohtaja. 13 Kertojan kotona olleen kirjaston omistaja Ylivieskan kunta, kirjasto aluksi koululla. 14 Kirjastossa aluksi vain uskonnollista kirjallisuutta, myöhemmin kaunokirjallisuutta. 15 Kotikirjastossa toistasataa nidettä, mahtuivat yhteen kaappiin. 16 Ensimmäisen junan tultua Ylivieskaan juhlat myös asiaa ajaneen Päivärinnan kunniaksi. 17 Ylivieskan kulttuurilautakunnan teettämä laatta Päivärinnan lukkarilan seinään; Päivärinta-seura. 18 Äitienpäivän vietto ensimmäisen kerran v. 1925. 19 Nuorisoseurantalon suunnittelu ja rahan kerääminen nuorisoseurantaloa varten. 20 Nuorisoseurantalon eri vaiheet, nuorisoseurantalo Rientola, välillä nimeltään valistusseura. 21 Kertojan isä nuorisoseuran puheenjohtajana, Juho Tukiainen nuorisoseuran puuhamies; isän Kanadaan lähtö. 22 Nuorisoseurantalon joutuminen osuuskassalle velkojen takia ja talon saaminen takaisin nuorisoseuralle. 23 Häiden ja tanssien pitäminen nuorisoseurantalolla. 24 Reino Heilala, hanurinsoittaja; kertojan isä viulunsoittajana, ei soittanut tanssimusiikkia. 25 Orkesterin toiminta iltamissa. 26 Nuorisoseurantalossa ei hengellisiä tilaisuuksia, muu toiminta nuorisoseurantalolla. 27 Lestadiolaisia ja herännäisiä joissakin taloissa aikaisemmin, heränneitten paheksuva suhtautuminen tanssiin. 28 Tanssilavan hävittäminen, tanssilavan sijainti Ylivieskan Tuomiperällä. 29 Kotiseurojen pitäminen, lestadiolaisten seurojen pitäminen Kankaan kauppiaan pakarissa, kauppias Leander Tuomikoski. 30 Ei puhujia kertojan kotikylällä, seurojen pito kertojan äidin kotitalossa Alakankaalla, kiertävien puhujien tulo. 31 Seuratuvan Sanna, kokki.
DOI: 10.58167/5otqg6
title: AK4910 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rengman, Anna,s. 27.2.1904 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä suutari, muurari ja maanviljelijä Kalle Rengman. 03 Lapin muurityypin keksineet Rengmanin veljekset: Vihtori Vainio, ent. Rengman; kertojan isän nimenmuutto. 04 Sananlaskuja ja sanontoja.
DOI: 10.58167/segmmg
title: AK4320 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Försti, Kaisu o.s. Hautala,s. 17.6.1933, harmoni 01 Valssi Elämää juoksuhaudoissa. 02 Kertojan isä Iivari Hautala soittajana: 1- ja 2-rivinen hanuri, kantele, viulu, 5-rivinen harmonikka, kitara. 03 Kertojan isän sävellykset; Haudanmaan suruhymnin säveltäminen. 04 Haudanmaan suruhymni. 05 Koululaisten marssi "Hei kouluhun astukaatte", Iivari Hautalan sävellys. 06 Valssi, Iivari Hautalan sävellys. 07 Sottinen, Iivari Hautalan sävellys. 08 Sottinen, Iivari Hautalan sävellys. 09 Häihintulomarssi. 10 Maininta Kultakellomarssista. 11 Marssi. 12 Kertoja oppinut sävelmät korvakuulolta, omat sovitukset. 13 Purpurin soittaminen harmonilla, viulunsoittajien säestäminen. 14 Sävelmien oppiminen korvakuulolta. 15 Kertojan säveltäminen. 16 Kertojan sävellys, laulu "Iivarin viulu". Kesto: 00:17:49
DOI: 10.58167/egum0p
title: AK5163 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Wasenius, Armas Alarik,s. 24.5.1908 Helsingin pitäjässä 01 Rahankeräys Simonkyläntien valaistusta varten. 02 Lamppujen poisto sivutieltä maksamattomien tiemaksujen takia. 03 Kertoja mukana ammattijärjestössä. 04 Kertojan luottamustoimet. 05 Kertoja sivistyslautakunnan puheenjohtajana 5 vuotta. 06 Toiminta sivistyslautakunnassa, arvostelua. 07 Kertoja tielautakunnan varapuheenjohtajana vuodesta 1953, lautakunnan toiminta. Mannelin, Mauno Ilmari,s. 15.1.1910 Urjalassa, valokuvaaja 08 Kertojan suku Urjalasta. 09 Kertojan äiti Honkolan kartanon torpparin leski, kertojan isä Kalle Mannelin töihin Honkolan kartanoon. 10 Kirjailija Väinö Linna kaukaista sukua kertojalle. 11 Kertojan vaari Noita-Janne. 12 Kertojan isoisän käärmeenpysäytyssanat "Pure käärme matoa" ja käärmeen pysäyttäminen sanoilla; isoisän sanonta "Kun käärmeen tappaa, saa yhdeksän syntiä anteeksi". 13 Kertojan isoisä nähnyt viinapullosta naapurista varastettujen viljojen kätköpaikan. 14 Erään tamperelaisnaisen avioerotoivomukset, joihin Noita-Janne jätti puuttumatta. 15 Kertojan velipuolen murha Sodankylässä, Noita-Jannen ennustuksen toteutuminen. 16 Kertojan isoisä Juho Sahlberg, Noita-Janne eli Kuoppalan Janne; kertojan isoäiti Emma Sahlberg. 17 Kertojan isovanhemmilla leivinuuni pihalla, käsikivet ja kolme kuttua. 18 Kertojan parantuminen kuumeesta nukkumalla alasti isoisänsä vieressä, isoisä "otti kuumetta itselleen". 19 Isoisän sanonta "Jos on hyvä veri ja käyttää hyvää vettä, ei tauti tartu eikä rutto rupea". 20 Veden haku Keskisten lähteestä. 21 Kertojan isän tallukoiden ja tanokkaiden teko Nuutajärven lasitehtaalle. 22 Munkin syöminen lasitehtaan torilla, lapsuudenmuisto. 23 Noita-Janne auttanut itse kuusi lastaan maailmaan. 24 Noita-Jannen lääkesekoitukset: pirunpaskaa ja tenua. 25 Isoisän sanonta "Viina viisaankin villitsee". 26 Noita-Jannen rotantappokeino: viinassa kasteltu leivänpala. 27 Paha-aikeisen ihmisen sisäänpääsyn estäminen laittamalla elohopeanpala kynnyksen alle. 28 Muurahaispesässä istuminen äkämien parannuskeinona. 29 Rahapussin varastaminen kertojan enolta, Noita-Jannen ennustuksen toteutuminen. 30 Ei valokuvaajaa Urjalassa, valokuvassa käyminen Toijalassa. 31 Sepän Paavo Tursankankaalta valokuvauksen harrastaja. 32 Kertojan perheen muutto Tomtbackan kartanoon, sen sijainti. 33 Työt kartanossa: isä ojien kaivajana, lapset kiviä poimimassa. 34 Polkupyörän ostaminen. 35 Kartanonomistaja Kavaleff. 36 Kavaleffin terrieri, joka tappoi lampaita.
DOI: 10.58167/g7f7of
title: AK4647 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heinäkoski, Aili Aleksandra o.s. Toivonen,s. 26.3.1899 01 Selkeen kartano, sotilasvirkatalo Mouhijärvellä; muita sotilasvirkataloja Mouhijärvellä. 02 Koskien nimiä Mouhijärvellä, ei Lappiin liittyviä paikannimiä Mouhijärvellä. 03 Tyrvään Manta, kansanparantaja; sairastaminen entisaikoina. 04 Eläintenparantajat Väkistön Matti ja Kaarlo Sianoja Mouhijärvellä, Väkistön Matin hevosen lääkitseminen juotteella. 05 Lehmän lääkintä märepalalla. 06 Katto-olkien käyttö karjan ruoaksi. 07 Lehmänlantaseoksen käyttö sianruoaksi katovuosina, kertoja ei tunne hevosenlannan käyttöä eläinten ruoaksi. 08 Lehdekset lampaiden ja vuohien ruokana. 09 Lehtiladot ja routot, routon rakenne ja sijainti kotohaassa. 10 Lehmä-, lammas-, hevos- ja vasikkahaka. 11 Lehtipäivät taloissa. 12 Luonnonniityt, korte ja ronka eli ruoko karjan ruokana. 13 Eri eläimille annettu rehu. 14 Syötävä taikina, sen valmistus rukiista ja hapattaminen. 15 Lehmien ummessaolo kevättalvella, poikiminen. 16 Lehmien maidontuotto. 17 Kutunjuusto ja voin valmistus lehmänmaidosta, kutunmaitoa ei juotu, vaan tehtiin juustoksi. 18 Kuttujen yleisyys ja ruokinta männynhavuilla, männynhaot kuivikkeina karjalla. 19 Kuttujen kuusenkasvannaisten ja männynkuoren syönti. 20 Kuttujen kiipeäminen katoille. 21 Kuttujen pito lieassa; kutut kesäisin salotorppien mailla, torppien ruokonmaksu kutuista. 22 Kuttujen paimentaminen. 23 Susi lammaskarsinan luona kertojan isän kotona. 24 Karjasuojien ikkunat. 25 Kutunnahan käyttö, poksinahka; karvareita Mouhijärvellä kertojan aikaan. 26 Pajunparkki nahan parkitsemisessa, pajunparkin myynti. 27 Nikkareita ja heidän sorvejaan Mouhijärvellä. 28 Nikkareiden sorvaustyöt kertojan aikana, ei sorvattuja lamppuja ja kynttilänjalkoja. 29 Puutöiden teko Mouhijärvellä ja niiden myynti Häijään markkinoilla, ei kertojan aikuisena ollessa. 30 Kertojan isä karjaa myymässä Häijään markkinoilla v.1905, markkinoiden lopettaminen. 31 Palkollisilla markkinapäivä vapaa. 32 Tappeluita Häijään markkinoilla, viinan käyttö. 33 Kulkukauppiaat, laukkuryssät; erään kauppiaan, entisen laukkuryssän, murha Mouhijärvellä. 34 Laukkuryssien suuret laukut. 35 Kauppias Karkoffin, entisen laukkuryssän murha. 36 Nappikauppiaat ja heidän myyntitavaransa, tavaran kuljetus. 37 "Porvarit" ja heidän Mouhijärveltä ostamansa tavarat, näiden tavaroiden myynti kauppahallissa Tapereella. 38 Kankaanpääläiset puuesinekauppiaat. 39 Savitavaroiden myyjät Tyrväältä, myyntitavarat. 40 Lumpustajia Mouhijärvellä, vaihtokauppa; Pohjalais-Matti, lumpustaja. 41 Rukkien osto, nikkarit taloissa huonekaluja tekemässä. 42 Nuorten vapaa-aika kertojan nuoruudessa, kylässä käynnit; kertojan suku uskonnollista, tansseissa käyminen kielletty. 43 Hyviä hanurinsoittajia Mouhijärvellä. 44 Kutsuiltamat, ohjelma. 45 Piirileikit yleisiä. 46 Kertoja kirjoittanut muistiin 111 arkillista piirileikkilauluja Helsingin yliopistolle, palkinnoksi Kalevala.
DOI: 10.58167/ocvhhs
title: AK4006 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rasmus, Stella Sofia,f. 23.7.1901 i Karleby, Såka 01 Jultiden. 02 Stjärngossa. 03 Jullekar och julsong. 04 Jultidens slut, Tjugondag. 05 Påskfastan. 06 Påskbrasan. 07 Påsktroll. 08 Fastlagstisdag. 09 Stjärntydningar. 10 Almanackan. 11 Spågummor. 12 Första maj. 13 Kyrkogången. 14 Bibelläsning. 15 Marknader. 16 Tjära. 17 Ullbehandling. 18 Spinnrockar. 19 Vävstolar. 20 Yrkesvävare. 21 Spinnbräde. 22 Strumpor. 23 Kvinnoklädseln förr i tiden. 24 Skomakare. 25 Spelmän, bl. a. Pensar. 26 De första radio. 27 De första televisionerna. 28 Färgtillverkning. 29 Hungersnöden på 1860-talet. 30 Ljustillverkning. 31 Barnklädseln. 32 Korgtillverkning. 33 Lin. 34 Tobak och snus. 35 Sorgedräkt. 36 Zigenare. 37 Snickararbeten. 38 Svarvare, Otto Dahlbäck. 39 Orgel. 40 Tidningar. 41 Finskspråkig befolkning. 42 Dans bl. a. purpuri. 43 Brännvinskok. 44 Förlovningsceremonien. 45 Brudkronan. Kesto: 00:57:07
DOI: 10.58167/6gg7bn
title: AK4867 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nieminen, Rauno,s.6.6.1955 Vilppulassa, asuu Korpilahdella, soitinten rakentaja 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan tekemä ruotsalainen soitin, tehty järviruo'osta ja sarvesta, ääninäytteitä. 03 Åke Ekevardin mukaan edellämainitusta soittimesta kehittynyt Ruotsissa säkkipilli. 04 Kertojan tekemä kärjennoukka, ääninäyte. 05 Huulipilli, kertoja oppinut sen teon sortavalaiselta mieheltä; ääninäyte. 06 Koiviston pillissä samanlainen suukappale kuin huulipillissä. 07 Kertojan pajusta tekemä soitin, ääninäyte ilman sarvea ja sarven kanssa. 08 Kertojan tekemä venäläinen saleikka; moskovalainen saleikkayhtye Kaustisella. 09 Ääninäyte saleikalla. 10 Skottilainen säkkipillin suukappale, ääninäyte. 11 Kertojan tekemiä ruokopillejä, ääninäytteitä; kosteuden vaikutus ruokopillin ääneen. 12 Mäntyhuilun rakentaminen. 13 Ääninäytteitä mäntyhuilulla. 14 Kertojan tekemä 5-kielinen kantele. 15 Kellopolkka, Martti Pokelan sovitus, omatekoisella 5-kielisellä kanteleella. 16 Kertojan tekemä 5-kielinen kantele, oma malli. Kesto: 00:17:02
DOI: 10.58167/twzej7
title: AK4752 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Moncada Intihuahuaj, Jose,huilu, selostus saksan kielellä 01 Tanssisävelmä Arequipasta. 02 Edellisen sävelmän selostus. 03 Toinen sävelmä. 04 Edelliset sävelmät soitettu 7-reikäisellä sokeriruokohuilulla. 05 Vanha inkalaulu 5-reikäisellä huilulla. 06 Panhuilu. 07 Paimenlaulu panhuilulla. 08 Sävelmä Auringon neito 7-reikäisellä huilulla. 09 Inkasävelmä 7-reikäisellä huilulla.
DOI: 10.58167/pwbvvo
title: AK4263 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vuoluterä, Väinö,Juhonpoika, ent. Friman, s. 26.1.1914 Jurvan kirkonkylässä, puuseppä, veistonopettaja 01 Veistokokeilut leppäpuusta. 02 Kellokaappien teko. 03 Sakarin Kassu, kaappikellomestari, tehnyt Könnille kellokaappeja. 04 Sakarin Kassun näpistelyt, poliisia paossa talvihaudassa ruumiiden joukossa, eräs tapaus. 05 Ruumis Kangas-Heikin lankkukuormalle, Sakarin Kassun kepponen. 06 Sakarin Kassulla pääkallo kainalossaan tanssipaikoilla, omalaatuinen viinansaantikeino. 07 Sakarin Kassu kellokaappimestarina. 08 Kettu-Hissan, Sakarin Kassun kuljetteleman ruumiin, hauta. 09 Sakarin Kassu, kellokaappimestari. 10 Santtilan Mikki, maalari, hänen suvussaan myös nikkareita. 11 Puusepäntaito Jurvassa. 12 Nuuka-Jussi eli Jussi Vainionpää, puuseppä. 13 Parhaita puuseppiä: Wiik, Eino Friman. 14 Tyylihuonekalujen teettäjä Sulo Mänty, ankarat tyylivaatimukset. 15 Teuvalainen Aleksi Sulo Männyn töissä, förskotin saaminen. 16 Sulo Mänty työnantajana, sosiaalinen toiminta. 17 Sulo Männyn kauhojen osto köyhältä puusepältä. 18 Sulo Männyn työtä ja taitoja kertojan mielestä arvostettu liian vähän. 19 Kertojan lähtö Ruotsiin verotuksen vuoksi. 20 Kertojalla ensimmäinen puutyökone Tupenkylässä. 21 Sotien syttyminen. 22 Kirstujen teko armeijalle. 23 Lusikoiden ja kauhojen teko. 24 Huonekalujen teko Tupenkylässä, piirongit. 25 Järviruuhien teko. 26 Ei erikoistöitä. 27 Huonekalujen maalauttaminen Sameli Metsärannalla. 28 Ei tynnyrintekoa, paikannimi Tynnyrimaanloukko. 29 Mahlamäen Jaakko eli Jaakko Kesti, kärrynpyörien tekijä. 30 Ei kärrynpyörien raudoittajaa, Matti Perälä seppä ja muurari. 31 Puusepän kynä eli pännä. 32 Levyjen liimaaminen "junkimalla". 33 Ketolan Matti, viimeisiä käsityön tekijöitä puuseppänä. 34 Puuseppä Matti Parkkamäki. 35 Nahkaliima ja luuliima. 36 Liiman kuumentaminen. 37 Ei lehmusta eikä vaahteraa käytössä. 38 Katajatyöt: voipytty, lusikat. 39 Pienet kirnut, koriste-esineitä. 40 Sorvaaminen. 41 Rukkisorvari Järvenpäässä, kertoja tehnyt pieniä rukkeja matkamuistoiksi. 42 Sameli Metsäranta tehnyt rukkeja. 43 Sorvaaminen. 44 Santtila Viljami, ruumisarkuntekijä. 45 Leikkikalujen teko lapsille. 46 Autot harvinaisia. Kesto: 00:33:35
DOI: 10.58167/ftq8sm
title: AK5276 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Kojon kartanon ylellinen elämä, tallit ja ratsut. 02 Halkojen ajo Kojon kartanosta Forssaan, pehtorin asema kartanossa. 03 Kojolla valimo, kasmasiinien valmistus. 04 Saha joen varressa, kertoja perustanut v. 1925 Jussilan isännän kanssa, vaikeuksiin 1930-luvun pulavuosina. 05 Maatilan vuokraaminen Kärkölästä. 06 Maantie Urjalan rautatieltä Vojakkalaan huonossa kunnossa, kulku Forssan kautta; tien kunnostaminen Urjalan kunnan tehtävänä. 07 Oman maantieosuuden kunnostaminen ja nimismiehen tarkastus. 08 Tervatehdas Valijärven rannassa v. 1923-38, tuotteina tervaa, hiiltä ja tärpättiä. 09 Tervatehtaan osakkaat: Lauri Mäkelä, Ilvesojan Mattila, Hirvikosken Nikolai Jussila, metsänhoitaja Kallio. 10 Tervatehtaalla konemies ja metsäpomoja. 11 Tervaskantojen osto taloilta tervatehtaalle, puiden koloaminen hiilenpolttoa varten, ei tervaksiksi. 12 Tervaskantojen ostohinta 1 markka/kuutio. 13 Tervaskantojen irrottaminen ”krokotiili”-nimisellä laitteella, sen kiinnittäminen kasvaviin puihin niiden vahingoksi. 14 Kantopommien käyttö tervaskantoihin ja kivensirujen iskeyminen lähipuihin, joiden sahaaminen myöhemmin hankalaa. 15 Mustialan metsä valtion haltuun, melko koskematonta siihen asti. 16 Tervatehtaan toiminta: ensiöljy tärpätiksi, kertojan käsitys tervan laadusta. 17 Tervatehtaan tislaamon toiminta ja sen loppuminen vähitellen. 18 Tervatehtaan pillit, väkeä paljon töissä. 19 Tervatehtaaseen hankitut tehdasvalmisteiset tynnyrit ja pullot eivät kestäneet. 20 Tervatehtaan hiilituotanto ja hiilimakasiini. 21 Hiilien käyttö hitsauksessa. 22 Hiilien kuljetus asemalle ja lastaus rautatievaunuihin, hiilien käsittelyn vahingollisuus keuhkoille. 23 Tervatehtaassa tuotetun tervan heikko laatu. 24 Tervatehtaan osakkaita mukana myös Konginkankaan yrityksessä, molempien toiminnan loppuminen. 25 Punkalaitumelaiset luvatta hajottamassa tervatehtaan laitteita myytäväksi Turun romukauppiaille. 26 Tervahautojen poltto omiksi tarpeiksi. 27 Tuulimyllyt. 28 Tuulimyllyn kääntäminen päin tuulta Jussilan talossa, eräs tapaus.
DOI: 10.58167/ethxbz
title: AK5273 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Vanhojen lautamiesten ja herastuomarien kuurous. 02 Akaan tuomiokunta ja Urjalan nimismiespiiri; nykyään Koijärvi Tammelan tuomiokunnassa ja Forssan nimismiespiirissä. 03 Väärät valat oikeudessa, sanonta ”pannaan pellit auki”. 04 Oikeusneuvos Lumme tuomiokunnan tuomarina kertojan aikana, istui yhdet välikäräjät. 05 Välikäräjien pito kuukausittain, epäiltyjen vangitsemisaika 28 vuorokautta. 06 Käräjät kahdesti vuodessa, keväällä ja syksyllä. 07 Konkurssipesien valvominen, siviiliasioiden käsittely varsinaisilla käräjillä, vain rikosasioita välikäräjillä. 08 Käräjäaikojen muuttuminen kihlakuntien alioikeuksissa. 09 Kansanhuollon aikoina syytteitä luovutusten laiminlyönnistä, korvaukset. 10 Erään Koijärven talon luovutusrästit, lisäksi sakot viinankeitosta. 11 Kansanhuollon aika ja musta pörssi. 12 Kertojan kotitilan mailla ollut savupirtti, tieto professori Ojalta. 13 Kertojan mummon perimätieto savupirtin asukkaista. 14 Isonvihan aikaiset piilopaikat, mm. Lunkinjärven Pirttiniemessä jälkiä asutuksesta säästöpankin johtajan kertoman mukaan. 15 Valijärven Mastola, paikannimen Mastomäki selitys. 16 Kertojan vaari vienyt parruja Turkuun, parrujen veistäminen kirveellä. 17 Lankkujen sahaaminen kertojan isän (s. 1873) aikana, niiden ajo Kultarannan eli Matkun asemalle. 18 Parrujen ajo Turkuun, ajo hevosilla joenjäätä myöten. 19 Talvitiet, postireitti Valijärven yli. 20 Valijärven rannassa Teinimänty, jossa vuosiluku 1700-luvulta; tarinan mukaan männyn luona teini tapettu. 21 Mustialan kartanon metsät ja hoitoalue. 22 Urjalan kirkossa käyminen, talvitiet. 23 Parrujen kuljetus. 24 Turun ja Helsingin matkoilla useampi ajaja yhdessä rosvojen varalta. 25 Isoisän silakoidenhakumatkat Poriin, Turun ja Helsingin matkoja jo Rengosta käsin. 25 Rosvojen käyminen isoisän kimppuun eräällä matkalla. 26 ”Tervataki”, tervattu köydenpätkä lyömäaseena. 27 Teinitie Teinimännyn ohi, talvitie Mustialasta järviä myöten. 28 Venäläisten kartoitustyöt. 29 Suot kulkureitteinä talvisin. 30 Kulkuyhteys Kuusniemen taloihin pitkospuita pitkin. 31 Vehmaan kestikievari, seuraavat kievarit Teurolla ja Liettan kylässä, toisella suunnalla lähin kievari Urjalan asemalla. 32 Kestikievarilaitoksen loppuminen, v. 1927 kestikievari vielä Urjalan Kangasniemessä. 33 Vehmaan kestikievari ja sen isännät kertojan mummon aikana, kievarin hollikamari vanhassa pytingissä 1850-luvulla; kertojan isän tullessa isännäksi 1896 ei enää kievaria.
DOI: 10.58167/prxs4k
title: AK4254 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Perkiö, Hermanni Arvid ja Perkiö, Jenny o.s. Blomsten,ed. Hermanninpoika, s. 18.4.1897 Jurvan Närvijoella, sekatyömies, jälk. Oskarintytär, s. 13.8.1906 Jurvan Närvijoella 01 Kuvitelma hoijakasta nykyajan häissä. 02 Morsiuskruunut. 03 Närvän Fiinan talo, useiden häiden pitopaikka. 04 Himmelit häähuoneen koristeina. 05 Peilit häähuoneen seinillä. 06 Puunoksat ja paperikukat hääkoristeina. 07 Morsiamen puku. 08 Morsiuskruunu. 09 Morsiamen puku. 10 Jenny Perkiön henkilötietoja. 11 Laitamäki Joel, pelimanni. 12 Tampsi Jaakko, 2-rivisen hanurin soittaja. 13 Viulunsoittajat, Joel Laitamäki sekä viulun- että hanurinsoittaja. 14 Jaakko Tampsi 2-rivisen hanurinsoittajana. 15 Pikkuhäiden pito. 16 Pikkuhäät Mässälänmäen lavalla v. 1922. 17 Kökät eli talkoot. 18 Kökkätanssit. 19 Viinan tarjoaminen talkoissa. 20 Nykyiset kökät. 21 Harjalliset. 22 Meijerin sikalan harjalliset. 23 Harjallisten pito nykyään. 24 Tarjoilu harjallisissa. 25 Jurvan velli, herneistä, lihasta ja rusinoista tehty keitto. 26 Savupiipun valmistuminen, "savu ei mene, jos ei muurarin silmiä karvastele". 27 Parttenkoliaaset puinnin päättyessä. 28 Jurvan puusepänteollisuus. 29 Koppien teko, erilaiset kopat. 30 Kertoja marjassa, suuret marjakopat. 31 Marjojen myynti kauppoihin. 32 Sieniä ei syöty. 33 Nauriiden käyttö, hautulaiset. 34 Nauriinpaisto paimenessa. 35 Tanotorvet. 36 Sarvi paimenen soittimena. 37 Tanotorven käyttö. 38 Pajupillit ja olkipillit. 39 Flötkäpyssyjen teko männynoksista.
DOI: 10.58167/3zlkea
title: AK4767 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rousu, Naimi o.s. Mäntynenä,s. 28.5.1897 Ylitornion Kainuunkylässä. 01 Täkkien tikkaaminen. 02 Kertoja räätälinä. 03 Piikana olo ja räätälinoppiin pyrkiminen. 04 Kraatari Karungissa. Mäntyranta, Naimi,s. 31.5.1891 Ylitornion Raanajärvellä. 05 Henkilötietoja. 06 Kertojan työt. 07 Kalastus. 08 Marjastus vähäistä. 09 Sieniä ei syöty. 10 Kertojan elämänvaiheita, 12 lasta. 11 Kertojan lapsuudenkoti: rakennukset. 12 Poronhoito. 13 Maataloustyöt. 14 Ei enää tähtiä taivaalla. 15 Ilmojen ennustaminen. Mäkitalo, Iisak Abiel,s. 1.10.1898 Ylitornion Kainuunkylän Pekanpäässä, ent. pankinjohtaja 16 Alkkulan kylä. 17 Henkilötietoja. 18 Kertojan äiti Kreeta Johanna o.s. Ollinen. 19 Kertojan isä Iisakki Mäkitalo. 20 Äidinisä Johan Davidsson Ollinen eli Antin äijä, tunnettu seppä ja tietäjä. 21 Kertojan vanhempien asuminen avioliittonsa alussa Ruotsissa, muutto Pekanpään Mäkitaloon. 22 Mäkitalo perintötilana. 23 Puukkojen teko Pekanpäässä. 24 Puukontekijöitä myös Ruotsin puolella, kertojan setä August Mäkitalo. 25 Kertojan isä (s. 1856) vanhin puukontekijä. 26 Muita puukontekijöitä: Edvard Juusola. 27 Puukkoteräs. 28 Luomuksen teko terästangosta. 29 Luomuksen takominen teräksi ja terän karkaiseminen. 30 Puukonpäiden teko. 31 Puukontuppien teko.