DOI: 10.5279/dk-sa-dda-128
title: Socialforskningsinstituttets omnibusundersøgelse, maj 1975
title: Danish Omnibus Survey, May 1975

description: Socialforskningsinstituttet og Danmarks Statistik har regelmæssigt siden januar 1974 gennemført de såkaldte omnibusundersøgelser. Ideen med disse undersøgelser er, at der indsamles data om flere forskellige emner i samme interview. Herved opnår man, at de indsamlede baggrundsoplysninger kan anvendes af flere undersøgelser, og derved reduceres omkostningerne ved dataindsamlingen. Omnibusundersøgelserne gennemføres hvert år med regelmæssige mellemrum og på bestemte tider.
        
        Omnibusundersøgelserne blev påbegyndt, da der i Socialforskningsinstituttet, Danmarks Statistik, andre statsinstitutioner og blandt forskere m.v. med jævne mellemrum viste sig behov for at undersøge større eller mindre problemer uden at iværksætte selvstændige undersøgelser.
        
        Omnibusundersøgelserne har således væsentligt forbedret mulighederne for at gennemføre følgende typer opgaver:
      
        1. Mindre undersøgelser, der ud over traditionelle
        
        baggrundsvariable (jf. nedenfor) kun vedrører så få variable,
        
        at etablering af en selvstændig dataindsamling ikke er
        
        økonomisk forsvarlig.
        
        2. Eksplorative undersøgelser, der har til formål at vurdere
        
        fordelingen af en planlagt undersøgelses hovedvariable eller at
        
        vurdere størrelsen af bestemte personkategorier eller
        
        frekvensen af bestemte holdninger, som er af betydning for den
        
        praktiske gennemførelse af en planlagt undersøgelse.
        
        3. Etablering af et baggrundsmateriale, fx fordeling eller
        
        frekvens i hele befolkningen af faktorer, som indgår i en mere
        
        intensiv undersøgelse af en speciel befolkningsgruppe.
        
        4. Tilvejebringelse af sammenligningsgrundlag eller kontrolgruppe
        
        for allerede eksisterende materialer, som kun omhandler en
        
        speciel del af befolkningen.
        
        5. Opfølgning af kvalitative undersøgelser. Ved at anvende
        
        centrale spørgsmål fra intensive undersøgelser kan man belyse i
        
        hvilket omfang, forhold og sammenhænge, der er påvist i
        
        kvalitative undersøgelser, forekommer i hele befolkningen.
        
        6. Supplerende dataindsamling, fx i tilfælde hvor man under
        
        analysen af et tidligere indsamlet datamateriale finder
        
        problemer, som har været overset, eller som ved uheld er blevet
        
        dårligt belyst ved hovedundersøgelsens dataindsamling.
        
        7. Gentagelse af tidligere undersøgelser. For en del gennemførte
        
        undersøgelser gælder, at det vil være ønskeligt med mellemrum
        
        at foretage ny måling af nogle af undersøgelsens hovedvariable.
      
        Allerede før omnibusundersøgelsernes etablering havde Socialforskningsinstituttet og Danmarks Statistik indledt et samarbejde. I 1970 aftalte de to institutioner, at interviewsektionen under Socialforskningsinstituttet skulle udføre interviewopgaver for Danmarks Statistik også og således være et fælles serviceorgan.
        
        En fast bestanddel af spørgeskemaet til en omnibusundersøgelse udgøres af de såkaldte baggrundsspørgsmål, dvs. en række spørgsmål, som belyser undersøgelsespersonens personlige og sociale situation. Det drejer sig om følgende:
      
        1. Køn.
        
        2. Fødselsår.
        
        3. Juridisk civilstand, dvs. om interviewpersonen er separeret,
        
        fraskilt, enke(-mand), ugift eller gift.
        
        4. Interviewpersonens familieforhold.
        
        Familiebegrebet er i omnibusundersøgelserne defineret som
        
        personer, der bor i samme lejlighed eller hus, og som er i
        
        familie med hinanden (herunder samlevende par), idet der højst
        
        kan være et ægtepar (samlevende par) i familien. Specielt
        
        skal bemærkes, at enlige interviewpersoner boende i
        
        fælleshusholdninger, som fx plejehjem eller kollegier, indgår
        
        i undersøgelsen som familier bestående af en person.
        
        5. Stillingsbetegnelse angives for både interviewpersonen selv og
        
        for familieoverhovedet.
        
        6. Med hensyn til interviewpersonen beskrives dennes stilling
        
        nærmere, fx gårdejer og ikke blot landmand. Desuden hvilken
        
        slags virksomhed, han/hun arbejder på, og hvad man laver på
        
        virksomheden.
        
        7. Hvor mange timers erhvervsarbejde, interviewpersonen normalt
        
        har om ugen.
        
        8. Interviewpersonens eventuelle bierhverv og hvor mange timer om
        
        ugen, interviewpersonen har ved dette bierhverv.
        
        9. Interviewpersonens skoleuddannelse.
        
        10. Interviewpersonens egen samlede indkomst i det foregående
        
        kalenderår. Både bruttoindkomst (dvs. før skat og fradrag er
        
        trukket fra) og nettoindkomst (dvs. efter skattetræk) opgives.
        
        11. Familiens samlede indkomst i det foregående kalenderår. Også
        
        her opgives både brutto- og nettoindkomst. Desuden opgives,
        
        hvor mange af familiens medlemmer der har bidraget til
        
        familiens samlede indkomst.
        
        12. Boligtype, dvs. om interviewpersonen bor i højhus, etagehus
        
        forhus, etagehus baghus, fritliggende hus, kæde-, gård- eller
        
        rækkehus, landbrugsejendom eller anden type bolig.
        
        13. Hvor mange værelser, interviewpersonens bolig har, bortset fra
        
        køkken, bad og entre.
        
        14. Hvordan interviewpersonens boligforhold er, dvs. om han/hun
        
        bor på kollegium, lærlingehjem, pleje- eller alderdomshjem, i
        
        kollektiv, hos forældre, bor vederlagsfrit, er lejer eller
        
        ejer.
        
        15. Hvor mange personer, der normalt bor i lejligheden/huset.
        
        16. Hvilken kommune, interviewpersonen bor i, og om det er i
        
        landdistrikt eller i den bymæssige del i den pågældende
        
        kommune.
        
        17. Urbanisering.
      
        Ud over baggrundsspørgsmål indeholder spørgeskemaet til en omnibus spørgsmål fra forskellige deltagere - spørgsmål, som indgår enten i Socialforskningsinstituttets eller i Danmarks Statistiks del af den pågældende omnibus. Disse spørgsmål kan vedrøre mange forskellige emneområder. Principielt kan alle typer spørgsmål medtages i samme omnibus, også selv om spørgsmålene vedrører mange forskellige emner, idet omnibussens redaktion udarbejder overgange, som binder de forskellige spørgsmålsserier sammen. Herved undgås, at der opstår abrupte og mærkværdige brud, som ville kunne forstyrre interviewsituationen. Teknisk set er det også muligt kun at stille spørgsmål til bestemte undergrupper af stikprøven, fx til kvinder i en bestemt aldersklasse.
        
        Det i DDA arkiverede datamateriale omfatter de af Socialforskningsinstituttet og Danmarks Statistik i fællesskab stillede baggrundsspørgsmål samt de spørgsmål, der indgår i Socialforskningsinstituttets del af omnibusundersøgelsen.
        
        Temaerne for denne omnibus er: Arbejdsforhold siden 1. januar (hvor mange arbejdspladser, fået anden type arbejde, blevet forfremmet); arbejdspladsskift (ved sidste skift af arbejdsplads: fået anden type arbejde, blevet forfremmet, hvilken slags virksomhed og hvilken slags arbejde før skift); bopælsskift efter jul, hvorfor respondenten flyttede; kvinders holdning og motiv til forskellige former for dagpasning af børn (vuggestue eller dagpleje bedst for børn under 3 år, forskelle mellem vuggestue og dagpleje, børnehave eller dagpleje bedst for børn mellem 4 og 6 år, forskelle mellem børnehave og dagpleje, bedste dagpasningsform hvis den ene af forældrene er hjemme om dagen); heltidsudearbejdende kvinder (vigtigste grunde hertil, en hændelse hvor respondenten følte sig særlig glad og en hvor respondenten følte sig særlig ked af det); hjemmegående kvinder (vigtigste grunde hertil, en hændelse hvor respondenten følte sig særlig glad og en hvor respondenten følte sig særlig ked af det); samt respondentens reaktionsberedskab over for vanskelige situationer (om respondenten ryster på hænderne, ofte lider af: nedsat appetit stærk hovedpine, søvnløshed, angstanfald, stærk træthed, dårlige nerver, om respondenten tager piller, har ondt forskellige steder, lider af svimmelhedsanfald, er generet af støj, er i dårligt humør, har svært ved at samle sig om arbejdet når nogen ser på, om hjertet ofte slår hurtigt uden nogen særlig grund, om respondenten føler sig sløj, har svært ved at få venner, har svært ved at tage at andre bestemmer, holder sig for sig selv, om småting går respondenten på nerverne, om tanker plager og ængster, om respondenten er genert eller følsom, bliver misforstået af andre)
description: Se abstract
description: See abstract