DOI: 10.5279/dk-sa-dda-543
title: Socialforskningsinstituttets omnibusundersøgelse, januar 1981
title: Danish Omnibus Survey, January 1981

description: Socialforskningsinstituttet og Danmarks Statistik har regelmæssigt siden januar 1974 gennemført de såkaldte omnibusundersøgelser. Ideen med disse undersøgelser er, at der indsamles data om flere forskellige emner i samme interview. Herved opnår man, at de indsamlede baggrundsoplysninger kan anvendes af flere undersøgelser, og derved reduceres omkostningerne ved dataindsamlingen. Omnibusundersøgelserne gennemføres hvert år med regelmæssige mellemrum og på bestemte tider.
        
        Omnibusundersøgelserne blev påbegyndt, da der i Socialforskningsinstituttet, Danmarks Statistik, andre statsinstitutioner og blandt forskere m.v. med jævne mellemrum viste sig behov for at undersøge større eller mindre problemer uden at iværksætte selvstændige undersøgelser.
        
        Omnibusundersøgelserne har således væsentligt forbedret mulighederne for at gennemføre følgende typer opgaver:
      
        1. Mindre undersøgelser, der ud over traditionelle
        
        baggrundsvariable (jf. nedenfor) kun vedrører så få variable,
        
        at etablering af en selvstændig dataindsamling ikke er
        
        økonomisk forsvarlig.
        
        2. Eksplorative undersøgelser, der har til formål at vurdere
        
        fordelingen af en planlagt undersøgelses hovedvariable eller at
        
        vurdere størrelsen af bestemte personkategorier eller
        
        frekvensen af bestemte holdninger, som er af betydning for den
        
        praktiske gennemførelse af en planlagt undersøgelse.
        
        3. Etablering af et baggrundsmateriale, fx fordeling eller
        
        frekvens i hele befolkningen af faktorer, som indgår i en mere
        
        intensiv undersøgelse af en speciel befolkningsgruppe.
        
        4. Tilvejebringelse af sammenligningsgrundlag eller kontrolgruppe
        
        for allerede eksisterende materialer, som kun omhandler en
        
        speciel del af befolkningen.
        
        5. Opfølgning af kvalitative undersøgelser. Ved at anvende
        
        centrale spørgsmål fra intensive undersøgelser kan man belyse i
        
        hvilket omfang, forhold og sammenhænge, der er påvist i
        
        kvalitative undersøgelser, forekommer i hele befolkningen.
        
        6. Supplerende dataindsamling, fx i tilfælde hvor man under
        
        analysen af et tidligere indsamlet datamateriale finder
        
        problemer, som har været overset, eller som ved uheld er blevet
        
        dårligt belyst ved hovedundersøgelsens dataindsamling.
        
        7. Gentagelse af tidligere undersøgelser. For en del gennemførte
        
        undersøgelser gælder, at det vil være ønskeligt med mellemrum
        
        at foretage ny måling af nogle af undersøgelsens hovedvariable.
      
        Allerede før omnibusundersøgelsernes etablering havde Socialforskningsinstituttet og Danmarks Statistik indledt et samarbejde. I 1970 aftalte de to institutioner, at interviewsektionen under Socialforskningsinstituttet skulle udføre interviewopgaver for Danmarks Statistik også og således være et fælles serviceorgan.
        
        En fast bestanddel af spørgeskemaet til en omnibusundersøgelse udgøres af de såkaldte baggrundsspørgsmål, dvs. en række spørgsmål, som belyser undersøgelsespersonens personlige og sociale situation. Det drejer sig om følgende:
      
        1. Køn.
        
        2. Fødselsår.
        
        3. Juridisk civilstand, dvs. om interviewpersonen er separeret,
        
        fraskilt, enke(-mand), ugift eller gift.
        
        4. Interviewpersonens familieforhold.
        
        Familiebegrebet er i omnibusundersøgelserne defineret som
        
        personer, der bor i samme lejlighed eller hus, og som er i
        
        familie med hinanden (herunder samlevende par), idet der højst
        
        kan være et ægtepar (samlevende par) i familien. Specielt
        
        skal bemærkes, at enlige interviewpersoner boende i
        
        fælleshusholdninger, som fx plejehjem eller kollegier, indgår
        
        i undersøgelsen som familier bestående af en person.
        
        5. Stillingsbetegnelse angives for både interviewpersonen selv og
        
        for familieoverhovedet.
        
        6. Med hensyn til interviewpersonen beskrives dennes stilling
        
        nærmere, fx gårdejer og ikke blot landmand. Desuden hvilken
        
        slags virksomhed, han/hun arbejder på, og hvad man laver på
        
        virksomheden.
        
        7. Hvor mange timers erhvervsarbejde, interviewpersonen normalt
        
        har om ugen.
        
        8. Interviewpersonens eventuelle bierhverv og hvor mange timer om
        
        ugen, interviewpersonen har ved dette bierhverv.
        
        9. Interviewpersonens skoleuddannelse.
        
        10. Interviewpersonens egen samlede indkomst i det foregående
        
        kalenderår. Både bruttoindkomst (dvs. før skat og fradrag er
        
        trukket fra) og nettoindkomst (dvs. efter skattetræk) opgives.
        
        11. Familiens samlede indkomst i det foregående kalenderår. Også
        
        her opgives både brutto- og nettoindkomst. Desuden opgives,
        
        hvor mange af familiens medlemmer der har bidraget til
        
        familiens samlede indkomst.
        
        12. Boligtype, dvs. om interviewpersonen bor i højhus, etagehus
        
        forhus, etagehus baghus, fritliggende hus, kæde-, gård- eller
        
        rækkehus, landbrugsejendom eller anden type bolig.
        
        13. Hvor mange værelser, interviewpersonens bolig har, bortset fra
        
        køkken, bad og entre.
        
        14. Hvordan interviewpersonens boligforhold er, dvs. om han/hun
        
        bor på kollegium, lærlingehjem, pleje- eller alderdomshjem, i
        
        kollektiv, hos forældre, bor vederlagsfrit, er lejer eller
        
        ejer.
        
        15. Hvor mange personer, der normalt bor i lejligheden/huset.
        
        16. Hvilken kommune, interviewpersonen bor i, og om det er i
        
        landdistrikt eller i den bymæssige del i den pågældende
        
        kommune.
        
        17. Urbanisering.
      
        Ud over baggrundsspørgsmål indeholder spørgeskemaet til en omnibus spørgsmål fra forskellige deltagere - spørgsmål, som indgår enten i Socialforskningsinstituttets eller i Danmarks Statistiks del af den pågældende omnibus. Disse spørgsmål kan vedrøre mange forskellige emneområder. Principielt kan alle typer spørgsmål medtages i samme omnibus, også selv om spørgsmålene vedrører mange forskellige emner, idet omnibussens redaktion udarbejder overgange, som binder de forskellige spørgsmålsserier sammen. Herved undgås, at der opstår abrupte og mærkværdige brud, som ville kunne forstyrre interviewsituationen. Teknisk set er det også muligt kun at stille spørgsmål til bestemte undergrupper af stikprøven, fx til kvinder i en bestemt aldersklasse.
        
        Det i DDA arkiverede datamateriale omfatter de af Socialforskningsinstituttet og Danmarks Statistik i fællesskab stillede baggrundsspørgsmål samt de spørgsmål, der indgår i Socialforskningsinstituttets del af omnibusundersøgelsen.
        
        Temaerne for denne omnibus er: Befolkningens brug af den primære sundhedstjeneste (indlæggelse på sygehus ellerskadestue; konsultationer hos kiropraktor, naturlæge, ''klog kone'' eller praktiserende speciallæge; telefonkonsultationer; antal konsultationer hos/sygebesøg af alment praktiserende læge; vigtigste årsag til henvendelse til læge (nyligt opstået sygdomsproblem, led i undersøgelsesprogram, receptfornyelse, forebyggende helbredsundersøgelse, for at få en attest, graviditetsundersøgelse, vaccination eller tilskadekomst); betaling for lægehjælp; kontakt med vagtlæge (telefonisk konsultation/sygebesøg); helbred; sidste sygdomsperiode; familiens spisevaner (tidspunkt/sted for indtagelse af måltider; børns spisevaner; madpakke med i skolen; barnets morgenmad og frokost); børns fritidsaktiviteter (fritidsklub/ ungdomsklub; fritidshjem/skolepasningsordning; spejderliv; sportsforening; hobby- eller interesseklub; dans; spil/sang; sport; lønnet arbejde uden for skoletiden (arbejdets art; antal timer om ugen; indtjening pr. uge)); børnepasning (barn/børn passes af forældre, ung pige, i daginstitution, i kommunal dagpleje eller privat uden for hjemmet); samt gifte kvinders erhvervsarbejde (for at forbedre familiens økonomi, arbejdet er interessant, komme ud blandt andre, opnå større uafhængighed af ægtemanden)
description: After a single 'fore-runner' in November 1972 the Danish National Institute of Social Research and Danmarks Statistik have carried out the so-called omnibus surveys regularly since January 1974. The purpose of these surveys is to collect data on a variety of issues in the same interview. This means that the background information may be used in several surveys, thus reducing the costs of the data collection. The omnibus surveys are carried out each year at regular intervals. Until October 1983 the two institutes carried out three omnibus surveys each year; in 1984 and 1985 four omnibus surveys were carried out; and from 1986 and onwards three surveys have been carried out each year.     #  The omnibus project was established as the Danish National In- stitute of Social Research, Danmarks Statistik, a number of other government institutions and researchers often experienced a need for examining major or minor problems without initiating independent surveys.     #  Thus, the omnibus surveys have contributed to an improvement of the possibilities of solving the following types of tasks:     #     #1. Minor surveys which, apart from the traditional background     #   variables (cf. below), only include so small a number of     #   variables that an independent data collection is not economi-     #   cally justifiable.     #2. Explorative surveys (pilot surveys) the purposes of which are     #   to assess the distribution of the main variables in a planned     #   survey, to assess the size of certain person categories, or     #   to assess the frequency of certain attitudes which are impor-     #   tant for the completion of a planned survey.     #3. The establishment of a backgound material, e.g. the distri-     #   bution or frequency in the population of factors which form     #   part of a more intensive survey comprising a special popula-     #   tion group.     #4. The establishment of a basis for comparison or a control group     #   for existing data materials which only concern a special part     #   of the population.     #5. Follow-ups of qualitative surveys. By using central questions     #   from intensive surveys it is possible to examine to what an     #   extent conditions and correlations mapped out in qualitative     #   surveys are present in the population as a whole.     #6. Additional data collection, e.g. in cases where the analysis     #   of a previously collected data material reveals problems which     #   have not been taken into account or which have, by accident,     #   not been thoroughly examined during the data collection of     #   the main survey.     #7. Replication of previous surveys. As regards a number of pre-     #   vious surveys it would be desirable to measure some of the main     #   variables of the survey at regular intervals.     #     #Already before the establishment of the omnibus survey project the Danish National Institute of Social Research and Danmarks Statistik had begun to co-operate. In 1970 the two institutes made an agreement to the effect that the interview section of the Danish National Institute of Social Research was to carry out in- terviews for Danmarks Statistik, and thus be a joint service section of the two institutes.     #  A permanent part of the questionnaire in an omnibus survey is the so-called background questions, i.e. a number of questions which map out the respondent's personal and social situation. These background variables are:     #     # 1. Sex.     # 2. Year of birth.     # 3. Marital status, i.e. whether the respondent is separated,     #    divorced, is a widow/widower, single or married/cohabiting.     # 4. The respondent's family conditions.     #    In the omnibus surveys a family is defined as persons who live     #    in the same flat or house and who are related to one another     #    (this includes cohabiting couples), and there must not be more     #    than one married (or cohabiting) couple in the family. It     #    should be noted that single respondents living in collective     #    households, e.g. long-stay geriatric patients and students     #    living in halls of residence, are included in the survey as     #    families comprising one person.     # 5. Designation of occupation is given for the respondent as well     #    as for the head of household.     # 6. As regards the respondent there is a more detailed description     #    of her/his occupation, e.g. farm-owner and not just farmer.     #    In addition, information is obtained on which kind of firm     #    she/he works in and on the products of the firm.     # 7. The respondent's usual number of hours of gainful employment     #    per week.     # 8. The respondent's sidelines, if any, and the number of hours     #    per week spent on these sidelines.     # 9. The respondent's school education.     #10. The respondent's total income in the previous calendar year,     #    gross income as well as net income.     #11. The total family income in the previous calendar year, gross     #    income as well as net income. Furthermore, information on     #    how many family members have contributed to the total family     #    income.     #12. Type of dwelling, i.e. whether the respondent lives in a     #    flat in a high-rise block, flat in a block of flats; detached     #    house, cluster house, atrium house, or terraced house; farm     #    house or other type of dwelling.     #13. The number of rooms in the respondent's dwelling, not in-     #    cluding kitchen, bathroom or hall.     #14. The respondent's housing conditions, i.e. whether she/he     #    lives in a hall of residence, in an apprentice home, in a     #    nursing home or an old people's home, in a commune, with     #    her/his parents, does not pay any rent, is tenant/lodger or     #    owner.     #15. The number of persons usually living in the flat/house.     #16. The municipality in which the respondent lives, and whether it     #    is in a rural district or in the urban part of the municipa-     #    lity.     #17. Degree of urbanization.     #     #In addition to the background questions the questionnaire includes questions from external users - questions which form part of the Danish National Institute of Social Research's or Danmarks Statistik's part of the omnibus in question. These questions may deal with a variety of subjects. In principle all types of questions may be included in an omnibus, even if the questions deal with many different subjects, as the editors link the various series of questions. In this way abrupt and strange breaks are avoided, breaks which might distrub the interviewing. Technically it is also possible to ask a number of questions only to specific sub-groups of the sample, e.g. to women in a certain age group.     #  The data material filed at the DDA comprises the background questions asked jointly by the Danish National Institute and Danmarks Statistik as well as the questions asked by the Danish National Institute of Social Research.     #  The themes of this omnibus are: The population's use of the primary health sector (hospital admission, use of casualty wards, use of specialist services and chiropractors, naturopaths and acupuncture practitioners, consultations at general practitioner); payment for medical care; health; last period of illness; household dietary habits (time/place for breakfast, dietary habits of children, lunch at school, breakfast/lunch of the children); children's spare time activities (recreation centre, youth club, youth centre, school care arrangement, scouting, sports club, hobby club, dancing lessons, playing/singing, gainful employment outside school hours (type of work, number of hours a week, weekly income)); attitudes to various kinds of child-minding; and attitude to married women having gainful work
description: Se abstract
description: See abstract