cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.15156/bio/sh402162.07fu
title: SH402162.07FU

description: UNITE provides a unified way for delimiting, identifying, communicating, and working with DNA-based Species Hypotheses (SH). All fungal ITS sequences in the international nucleotide sequence databases are clustered to approximately the species level by applying a set of dynamic distance values (<0.5 - 3.0%). All species hypotheses are given a unique, stable name in the form of a DOI, and their taxonomic and ecological annotations are verified through distributed, web-based third-party annotation efforts. SHs are connected to a taxon name and its classification as far as possible (phylum, class, order, etc.) by taking into account identifications for all sequences in the SH. An automatically or manually designated sequence is chosen to represent each such SH. These sequences are released (https://unite.ut.ee/repository.php) for use by the scientific community in, for example, local sequence similarity searches and next-generation sequencing analysis pipelines. The system and the data are updated automatically as the number of public fungal ITS sequences grows.
DOI: 10.15156/bio/sh402163.07fu
title: SH402163.07FU

description: UNITE provides a unified way for delimiting, identifying, communicating, and working with DNA-based Species Hypotheses (SH). All fungal ITS sequences in the international nucleotide sequence databases are clustered to approximately the species level by applying a set of dynamic distance values (<0.5 - 3.0%). All species hypotheses are given a unique, stable name in the form of a DOI, and their taxonomic and ecological annotations are verified through distributed, web-based third-party annotation efforts. SHs are connected to a taxon name and its classification as far as possible (phylum, class, order, etc.) by taking into account identifications for all sequences in the SH. An automatically or manually designated sequence is chosen to represent each such SH. These sequences are released (https://unite.ut.ee/repository.php) for use by the scientific community in, for example, local sequence similarity searches and next-generation sequencing analysis pipelines. The system and the data are updated automatically as the number of public fungal ITS sequences grows.
DOI: 10.15156/bio/sh1768399.08fu
title: SH1768399.08FU

description: UNITE provides a unified way for delimiting, identifying, communicating, and working with DNA-based Species Hypotheses (SH). All fungal ITS sequences in the international nucleotide sequence databases are clustered to approximately the species level by applying a set of dynamic distance values (<0.5 - 3.0%). All species hypotheses are given a unique, stable name in the form of a DOI, and their taxonomic and ecological annotations are verified through distributed, web-based third-party annotation efforts. SHs are connected to a taxon name and its classification as far as possible (phylum, class, order, etc.) by taking into account identifications for all sequences in the SH. An automatically or manually designated sequence is chosen to represent each such SH. These sequences are released (https://unite.ut.ee/repository.php) for use by the scientific community in, for example, local sequence similarity searches and next-generation sequencing analysis pipelines. The system and the data are updated automatically as the number of public fungal ITS sequences grows.
DOI: 10.15156/bio/sh1768400.08fu
title: SH1768400.08FU

description: UNITE provides a unified way for delimiting, identifying, communicating, and working with DNA-based Species Hypotheses (SH). All fungal ITS sequences in the international nucleotide sequence databases are clustered to approximately the species level by applying a set of dynamic distance values (<0.5 - 3.0%). All species hypotheses are given a unique, stable name in the form of a DOI, and their taxonomic and ecological annotations are verified through distributed, web-based third-party annotation efforts. SHs are connected to a taxon name and its classification as far as possible (phylum, class, order, etc.) by taking into account identifications for all sequences in the SH. An automatically or manually designated sequence is chosen to represent each such SH. These sequences are released (https://unite.ut.ee/repository.php) for use by the scientific community in, for example, local sequence similarity searches and next-generation sequencing analysis pipelines. The system and the data are updated automatically as the number of public fungal ITS sequences grows.
DOI: 10.15156/bio/sh402164.07fu
title: SH402164.07FU

description: UNITE provides a unified way for delimiting, identifying, communicating, and working with DNA-based Species Hypotheses (SH). All fungal ITS sequences in the international nucleotide sequence databases are clustered to approximately the species level by applying a set of dynamic distance values (<0.5 - 3.0%). All species hypotheses are given a unique, stable name in the form of a DOI, and their taxonomic and ecological annotations are verified through distributed, web-based third-party annotation efforts. SHs are connected to a taxon name and its classification as far as possible (phylum, class, order, etc.) by taking into account identifications for all sequences in the SH. An automatically or manually designated sequence is chosen to represent each such SH. These sequences are released (https://unite.ut.ee/repository.php) for use by the scientific community in, for example, local sequence similarity searches and next-generation sequencing analysis pipelines. The system and the data are updated automatically as the number of public fungal ITS sequences grows.
DOI: 10.15156/bio/sh402165.07fu
title: SH402165.07FU

description: UNITE provides a unified way for delimiting, identifying, communicating, and working with DNA-based Species Hypotheses (SH). All fungal ITS sequences in the international nucleotide sequence databases are clustered to approximately the species level by applying a set of dynamic distance values (<0.5 - 3.0%). All species hypotheses are given a unique, stable name in the form of a DOI, and their taxonomic and ecological annotations are verified through distributed, web-based third-party annotation efforts. SHs are connected to a taxon name and its classification as far as possible (phylum, class, order, etc.) by taking into account identifications for all sequences in the SH. An automatically or manually designated sequence is chosen to represent each such SH. These sequences are released (https://unite.ut.ee/repository.php) for use by the scientific community in, for example, local sequence similarity searches and next-generation sequencing analysis pipelines. The system and the data are updated automatically as the number of public fungal ITS sequences grows.
DOI: 10.15156/bio/sh1768401.08fu
title: SH1768401.08FU

description: UNITE provides a unified way for delimiting, identifying, communicating, and working with DNA-based Species Hypotheses (SH). All fungal ITS sequences in the international nucleotide sequence databases are clustered to approximately the species level by applying a set of dynamic distance values (<0.5 - 3.0%). All species hypotheses are given a unique, stable name in the form of a DOI, and their taxonomic and ecological annotations are verified through distributed, web-based third-party annotation efforts. SHs are connected to a taxon name and its classification as far as possible (phylum, class, order, etc.) by taking into account identifications for all sequences in the SH. An automatically or manually designated sequence is chosen to represent each such SH. These sequences are released (https://unite.ut.ee/repository.php) for use by the scientific community in, for example, local sequence similarity searches and next-generation sequencing analysis pipelines. The system and the data are updated automatically as the number of public fungal ITS sequences grows.
DOI: 10.15156/bio/sh1768402.08fu
title: SH1768402.08FU

description: UNITE provides a unified way for delimiting, identifying, communicating, and working with DNA-based Species Hypotheses (SH). All fungal ITS sequences in the international nucleotide sequence databases are clustered to approximately the species level by applying a set of dynamic distance values (<0.5 - 3.0%). All species hypotheses are given a unique, stable name in the form of a DOI, and their taxonomic and ecological annotations are verified through distributed, web-based third-party annotation efforts. SHs are connected to a taxon name and its classification as far as possible (phylum, class, order, etc.) by taking into account identifications for all sequences in the SH. An automatically or manually designated sequence is chosen to represent each such SH. These sequences are released (https://unite.ut.ee/repository.php) for use by the scientific community in, for example, local sequence similarity searches and next-generation sequencing analysis pipelines. The system and the data are updated automatically as the number of public fungal ITS sequences grows.
DOI: 10.58167/iz5kj7
title: AK4485 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kenttälä, Hilja o.s. Nikkilä,s. 18.7,1914 Kittilässä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan lapsuudenkoti, ruokajärjestys kertojan lapsuudenkodissa. 03 Kastikkeen valmistus, sipulin käyttö. 04 Puolinen, ateria, kuivan lihan käyttö. 05 Sisälmysrasvoista tehty tunkavelli. 06 Sisälmysrasvojen eli kuun suolaus, kuun kuivausteline eli rekkilö. 07 Ruoan valmistus suolatusta kuusta, suolattu kuu eli tunka eväänä. 08 Puolinen, ateria. 09 Tunkavellin valmistus ja yleisyys Kittilässä. 10 Ohrarieska leipänä, ruisleipää ja nisua vain juhlapyhinä. 11 Juomana kirnupiimä, viili, kaljan käyttö vähäistä. 12 Kahvin ja teen käyttö. 13 Iltasena usein puuro; kaura ja ohra, kaura arvokkaampi. 14 Ostetut kauraryynit heinä- ja puintiaikana. 15 Rieskan valmistus taikinakaukalossa, taikinan sotkeminen. 16 Rieskan tekoon liittyvä sanonta "Viis piättää, viis pieksää yhtä tiitiäistä kannonnokkaan". 17 Taikinan tärppääminen. 18 Rieskan muoto ja paksuus. 19 Rieskojen paistaminen ja kuivaus uunista otettaessa; virheitä rieskan valmistuksessa. 20 Kuorittu ohra, riihessä puitu ohra, ohrajauho nisujauhon jatkeena. 21 Kalakukon teko ohrarieskataikinasta ja harreista, kalakukon paistaminen. 22 Lehmät kertojan kotona, niiden nimet. 23 Karjankutsu "Truu, truu, tulkaa pois". 24 Vasikoiden kutsu juomaan. 25 Porojen ajohuuto. 26 Porojen kutsuntaa. 27 Kehtolaulu "Tuu, tuu tupakkirulla".
DOI: 10.58167/otez5h
title: AK4446 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rautio, Anni ja Rautio, Armas Aukusti,ed. s. 16.2.1910, jälkimmäisen vaimo ja jälk. s. 10.12.1897 01 Seppä Tuomas Mokka. 02 Sepän veli Kalle Mokka, pajan rakentaja. 03 Taloissa omat pajat. 04 Kertojan isoisä Aapo Hakala, seppä, pajan sijainti. 05 Seppä Hakalan valuyöt. 06 Seppä Aapo Ala, pajan sijainti. 07 Seppä Aukusti Kulpakko, pajan sijainti. 08 Viimeinen seppä Ville Niska, pajan sijainti. 09 Ville Niskan poika Tuomas Niskanen, poroisäntä. 10 Jäkälän ja rehun syöttö poroille. 11 Nahkuri Kittilän Unholassa. 12 Karvari Aukusti Ylitalo. 13 Karvarille vietyjä nahkoja. 14 Patjojen teko poronkarvoista. 15 Poronkarvan käyttö veneiden tilkitsemiseen. 16 Kertojan kodin Hakalan rannassa Ville Niskan tekemä proomu. 17 Kuljetusproomut. 18 Ville Niska tervanpolttajana ja veneenrakentajana. 19 Veneenrakentaja Johannes Ala. 20 Johannes Alan rakentama vene Hakalassa. 21 Ville Niskan kuolema v. 1954 tai -55. 22 Proomujen käyttö Kittilässä ja kuljetetut tavarat. 23 Uittoyhtiön ankkurit Hakalan rannassa. 24 Ankkurin käyttö ja sijoitus puomeihin, puomiankkurit. 25 Puuseppä Aapo Hakala, kertojan eno. 26 Aapo Hakalan perheen vaiheet. 27 Aapo Hakala huonekalujen tekijänä, kertojan keinutuoli. 28 Aapo Hakala maalarina. 29 2-rivisen hanurin soittaja Pietari Anunti. 30 Nuorten kokoontuminen pirtteihin, aiemmin kokoonnuttu ulkona. 31 Tanssilava Vuopionojan varressa. 32 Uskovaisten suhtautuminen tanssilavan tuloon. 33 Kertojan vanhemmat lestadiolaisia. 34 Kertojan vanhempien suhtautuminen nuorisoseuraan. 35 Kertoja nuorisoseuran perustajana ja jäsenenä. 36 Nuorisoseuran tanssit ja näytelmäesitykset. 37 Nuorisoseurantalo Kittilässä ennen sotia. 38 Nykyinen seurantalo, urheiluseuran omistama. 39 Nuorisoseuran järjestämät hiihtokilpailut. 40 Urheiluseuran synty. 41 Nuorisoseuran järjestämät juoksukilpailut. 42 Urheilutoiminta Kittilässä, ei painia. 43 Yhteisalueita Kittilässä: savenottopaikka ja hiekanottopaikka.
DOI: 10.58167/kxbswp
title: AK5085 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Krapu, Pauli Kalevi,s. 17.5.1927 01 Alavieskan kivikautinen asutus. 02 Alavieskan viimeiset tervahaudat. 03 Piirileikin leikkiminen seurantalolla. 04 Niilo Rautio, tanssien hanuristi. 05 Saarenkylän Saaret, viulupelimanneja. 06 Kansanlaulaja Väinö Koutosen elämänvaiheita. 07 Kertojan v. 1973 kirjoittama runo "Luonnonpuisto". 08 Kertojan v. 1980 kirjoittama runo "Syytön". 09 Kertojan mietteitä kotiseuturunoudesta. 11 Merkkejä kaukaisista sota-ajoista Alavieskassa. 12 Talusrannan niittymajat, oleskelu niittymajoilla. 13 Voin kirnuaminen niittymajoilla. 14 Separaattorien tulo. 15 Niittyheinän kaataminen ja kuivaaminen. 16 Heinäsuovan tekeminen. 17 Saunavihtojen tekeminen, hillojen poimiminen. Krapu, Bertta o.s. Koutonen,s. 1930 10 Lampaan kutsuhuuto.
DOI: 10.58167/j2oxdw
title: AK5031 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Yliviikari, Eero Einari,s. 22.10.1903 Karkun Kiuralassa, maanviljelijä 01 Henkilötietoja. 02 Selanderin kotiseutututkielmat; Karkun vanha kirkko, sen kello ” Iso-Maija”. 03 Tarina kirkonkellon upottamisesta järveen ja taikakeinoista sen nostamiseksi sieltä. 04 Kertojan eno Väinö Kuutti muistellut kertojalle paljon, mm. Kyrölän Villestä. 05 Kirkkoherran selviytyminen Salmin ahteessa Kyrölän Villen ryöstöyrityksestä, varoitti sittemmin Puljuksen Vihtoria naimasta Kyrölän tytärtä. 06 Vihtori Puljuksen vaiheista: muutto Nokialle Emäkosken tehtaan työmieheksi. 07 Alma Samsten murhasi Piipan sisarukset Tyrväällä. 08 Kuutin talon myynti v. 1914, kertojan kahden enon asuminen Yli-Viikarilla. 09 Kertojan veli nähnyt Alma Samstenin liikkuvan Hulttisen murhayönä oikopolkua Kuutin pihan läpi. 10 Hulttisen murha Matin päivän yönä 1913, Tyrvään murha v. 1913 syksyllä. 11 Alma Samsten Kiuralan tyttäriä, o.s. Haapala. 12 Kertojan perinne- ja sukututkimusharrastus. 13 Ratsutilat Viikari ja Ollinpoika. 14 Uusijako: Rantakunnan jakokunta puolet Karkun pitäjästä, Kiuralan Tyrisevän ja Nohkuan jakokunnat pieniä. 15 Riitely pinta-aloista jakotoimituksen 1783 jälkeen; Antelimaa-niminen pelto kiistan kohteena, kertojan isoisän muistelma. 16 Ala-Viikarin isännän veljen avioituminen kertojan isoisän leskiäidin kanssa, riitojen loppuminen. 17 Kertojan isoisän isoisä tullut Sarkolasta Viikarin emännän toiseksi aviomieheksi, käräjien käyminen naapuri-isäntien kanssa metsänkäytöstä. 18 Oikeuden päätöksen lukeminen Karkun ja Suoniemen kirkoissa vuosien perästä uudelleen, kertoja tarjonnut jutun aihetta maataloustoimittaja Helkky Lahdelle. 19 Oltermannit ammattikunnissa, kylissä kylänvanhin; kertoja Kiuralan viimeksi valittu kylänvanhin, valittu 1960-luvulla rovasti Rinteen aikana. 20 Entisinä aikoina kylänvanhin kyläkokouksen kokoonkutsujana. 21 Uittoyhdistyksen sääntöjen kierrättäminen kylän isännillä viestikapulan tavoin. 22 Kylän vainiot ja niityt ennen uuttajakoa. 23 Yhteiset päätökset kylässä mm. laiduntamisen aloittamisesta. 24 Peltojen jako määrävuosittain, mittatanko; talojen manttaalimäärät Kiuralassa. 25 Karkun rusthollit Järventaka, Koski, Mäkipää, Nohkua, Ollinpoika, Viikari, Nurkka, Inna, Kollanen, Hulkari, Leikkaa, Simula, Haapaniemi. 26 Käsite ”tilaluonto”: itsenäiset perintötalot, kruununtilat. 27 V. 1571 Kiuralassa merkitty hopeaveroluetteloon 13 taloa; tilojen määrä myöhemmissä maakirjoissa. Kesto: 00:33:31
DOI: 10.58167/lmjr4e
title: AK5141 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Harlamo, Vilho,s. 28.7.1898 Salmin Kirkkojoella 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan vanhemmat Paavali ja Natalia Harlamo. 03 Itkijät hautajaisissa, kalmoilla ja häissä, Katelon Anni viimeinen itkijä. 04 Häissä itketty 1930-luvulle asti, hääitkujen esittäminen. 05 Itkijälle maksaminen. 06 Hautajaisitkut. 07 Ruumiin luona valvottu 3-4 yötä: itkemistä, Psalttarin lukua. 08 Papin käyminen vainajan luona kolmena päivänä aamuin illoin. 09 Kertojan suitsuttaminen vaimonsa kuoltua. 10 Kynttilänjalkojen vuokraaminen kirkosta ruumiinvalvojaisia varten. 11 Tuohukset yleensä Valamosta. 12 Vanhan rovastin tytär kirkkoleipien tekijä; kirkkoleipien ostaminen suuren paaston aikana ja pitäminen viikon obrassan päällä ennen niiden nauttimista. 13 Kirkkoleivän syöminen. 14 Ristileipien teko isonpaaston aikana ja syöminen viljankylvön yhteydessä. 15 Maksu papille vainajan siunaamisesta, aiemmin lehmä. 16 Äidin käyminen lapsensa kanssa kirkossa 6 viikon päästä synnytyksestä, poikalapsen käyttäminen alttarilla. 17 Kaularistin käyttö, kastettaessa risti kaulaan. 18 Ristinmerkin teko ruoanlaitossa ja leipää tehtäessä. 19 Kalmoilla käyminen: ruokien siunaaminen kirkossa tiettyinä päivinä. 20 Ruokien syöminen haudoilla ja jakaminen kerjäläisille. 21 Vainajan muistoateria, tyhjä paikka vainajalle pöydän päähän. 22 Kalmoilla käyminen hautauksen jälkeen 3 päivän, 6 viikon, puolen vuoden ja vuoden päästä. 23 Puiset ristit haudoilla. 24 Hautausmaan puita ei kaadettu. 25 Kalmoilla käyminen muistopäivinä. 26 Perheen lähtö evakkoon.
DOI: 10.58167/0vrb7o
title: AK4372 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vainionpää, Hermanni,s. 27.7.1897, viulu 01 Tikun käyttö kanteletta soitettaessa. 02 Lantela Ville, kanteletta soittava räätäli. 03 Ville Lantelan asuinpaikka. 04 Kertojan elämänvaiheita. 05 Kertojan siirtolaisvuosista Kanadassa. 06 Kertojan paluu Suomeen Kanadasta ja seuraavien vuosien vaikeuksia vararikon vuoksi. 07 Kertoja Etelä-Suomessa Rajamäen kartanossa muonamiehenä. 08 Kertojan Kanadassa olevista ja muista lapsista. 09 Kertojan muistoja erakkoluonteisesta Matti Haudanmaasta. 10 Matti Haudanmaan synnyin- ja kotipaikka. 11 Olli Jaakko, Matti Haudanmaan hanuria soittava sukulainen. 12 Olli Otto, viulunsoittaja. 13 Matti Haudanmaan suhde kotitorppaansa. 14 Matti Haudanmaan asuinpaikka. 15 Fredrikki Perälän viulun myyminen kertojalle ja sen seuraukset. 16 Fredrikki Perälän viulun siirtyminen Itäkylän pelimannien Martti Purolalle. 17 Erkki Mäkiniemi, viulunkorjaaja. 18 Haudanmaan polkka, viululla. 19 Uittomiehen masurkka, viululla. 20 Uittomiehen masurkka, viululla, evijärveläiseltä Aleksi Hautalalta opittu sävelmä. 21 Uittomiehen masurkka, viululla.
DOI: 10.58167/7g0s7b
title: AK4238 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Marttila, Arvo Aatto,Joosepinpoika, s. 24.9.1909 Jurvan kirkonkylässä, kotiteollisuusopettaja 01 Kirjansidontavälineiden teko. 02 Käsityönopettaja Juho Tattari. 03 Kirjansidontavälineiden teko. 04 Visapuun ja pahkan käyttö. 05 Sipilän visapuuistutukset. 06 Visapuu. 07 Visan käyttö koristeena. 08 Visan käyttö piippuihin, kuppeihin ja työkaluihin. 09 Pahkan käsittely, pahkaesineet. 10 Baarikaapin teko suuresta pahkasta. 11 Sorvi. 12 Rukkisorvari Järvenpään kylässä. 13 Sorvaustyöt: peilit ja sängyt. 14 Puuseppä ja sorvari Hermanni Reini. 15 Puuseppä Aukusti Kivistö, kiertävä huonekalujen myyjä. 16 Kopantekijät. 17 Syrpyskopat. 18 Koppapäreiden teko. 19 Erilaiset kopat. 20 Lyyskin Hermanni ja Liljan paappa, kopantekijöitä. 21 Hermanni ja Arvi Rinne, haavanlastukoppien tekijöitä. 22 Kopantekokurssi kotiteollisuuskoululla. 23 Haavanlastun höylääminen. 24 Haavanlastukoppien teko, värjääminen. 25 Haavanlastukoppien myynti. 26 Kertoja poissa Jurvasta v. 1933-46. 27 Käsityön- ja musiikinopettaja Eelis Panula. 28 Sorvien teko, Peuran seppä Tuomas Lehtonen rautaosien tekijänä. 29 Teeren seppä Teuvalla. 30 Peuran seppä viikateseppänä. 31 Peuran seppä puukonterien tekijänä. 32 Isän puukon rikkominen, eräs tapaus. 33 Sorvit. 34 Kertojan äidin isoisä Israel Peura, keinutuolien tekijä. Kesto: 00:31:21
DOI: 10.6084/m9.figshare.23293184
title: Cross Sectional Study Data Table.sav

description: Contains data of demographic, loneliness and volunteer motivation measure
DOI: 10.58167/rs3sol
title: AK4603 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ylimäki, Kustaa Paavali (Kusti),s. 19.5.1897, maanviljelijä 01 Saksalainen sotilaskomento. 02 Ruoka ja ruokailuvälineet Lockstedtissa. 03 Varusteiden jako. 04 Ensi töiksi kolin hakuun. 05 Kertojan värväytyminen armeijasta Aunuksen retkikuntaan. 06 Eri joukkueiden kohteet Aunuksessa. 07 Jääkärivääpeli Suomen komennuskunta Syvärin takana. 08 Vastarinta Vitelessä, Tuuloksessa ja Mägrillä. 09 Eteneminen Syvärin luostarille asti. 10 Hevoskuormasto. 11 Kertoja joukkueenjohtajana Aunuksen retkellä. 12 Pataljoonankomentaja Nordström, päällikkönä Hertzen; Hannulan joukkojen tulo Virosta ja kiista päällikkyydestä. 13 Mägrin kirkko. 14 Konekiväärikomppanian päällikkönä luutnantti Talasmaa, sitten Kojonen. 15 Venäläisten tulo Mägrin kylään. 16 Eteneminen 2 kilometrin päähän Syväriltä. 17 Syvärin silta jatkosodan aikana. 18 Venäläisten maihinnousu Vitelessä, luutnantti Nikoskelan tykit. 19 Peräytyminen Mägrille. 20 Venäläisten tulo Mägrille, haavoittuneet. 21 Syvärin luostarin munkit ja nunnat. 22 Syvärillä jatkosodassa. 23 Kertojan joukkue eteläisin; Pisin kylässä käynyt joukkue. 24 Anttoni Perämäen kaatuminen Mägrillä, 25 Venäläisten tykit. 26 Perääntyminen Aunuksen kaupunkiin; suomalaisen punaisen ratsujoukon lyöminen ja hevosten saaminen. 27 Konekiväärit. 28 Rautatien katkaisu ja panssarijunan pysäytys Kuusselässä v. 1941. 29 Valokuva Aunuksen retkeläisistä v. 1919. 30 Rajavartiomiehiä Rajakonnussa, valokuva. 31 Valokuva jääkärikomppaniasta v. 1916. 32 Tulitukseen joutuminen Saksan rintamalla Vikströmin ja Tuomisen mentyä venäläisten puolelle.
DOI: 10.58167/zoqbbz
title: AK4225 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sjöblom, Jaakko ja Sjöblom, Saima 39 Lusikantekijöitä. 40 Lusikoiden lakeeraaminen ja kuviointi. 41 Lusikoiden ja kauhojen teko. 42 Päivässä tehty lusikkamäärä. 43 Lusikoiden putsaus naisten työtä, hiominen. 44 Lusikoiden kuviointi, uuniin ennen lakeerausta. 45 Lusikoiden veistäminen ja tarvitut työkalut. Sjöblom, Saima, o.s. Sorri,Jaakontytär, s. 30.1.1897 Jurvassa 37 Anna-Leena, kylän ensimmäinen asukas. 38 Kertojan henkilötietoja. Sjöblom, Jaakko,Juhanpoika, s. 17.1.1901, maalari 19 Kertojan asuinkylä Linnanloukko, Linna-niminen torppa. 20 Kertojan henkilötietoja. 21 Kertojan isä Juha Sjöblom, ent. Välkkilä, maalari. 22 Kertojan henkilötietoja. 23 Maalin sekoittaminen. 24 Maalikivien käyttö kertojan isän aikana. 25 Isän asuminen Laihialla. 26 Rantalan Mikki, huonekaluseppä. 27 Odraaminen. 28 Kaljan käyttö odraukseen. 29 Maalattujen kalusteiden myynti. 30 Muutto nykyiselle asuinpaikalle. 31 Lusikoiden ja kauhojen teko. 32 Latvala, lusikantekijä. 33 Noukkala eli Kuusipuskan Jussi, lusikantekijä. 34 Tikkala Jaakko, lusikantekijä. 35 Linnanmäki, paikka. 36 Sorri Jaakko, lusikantekijä. Vuorinen, Eino Mikael,Aukustinpoika, s. 25.9.1911 Jurvassa 01 Veistokoulussa tehdyt huonekalujen piirustukset. 02 Veistokoulussa ei muita tyylikalusteita kuin talonpoikaisrokokoota. 03 Sulo Männyn aikana Pirtille tehdyt tyylihuonekalut. 04 Empiren ja talonpoikaisrokokoon suosio. 05 Harppuempiren valmistus nykyään. 06 Huonekalutyylit. 07 Ranskalaisen tyylin valmistus. 08 Kertojan oman yrityksen perustaminen v. 1952. 09 Kertojan yrityksessä valmistetut tyylihuonekalut. 10 Kertojan suunnittelema ranskalaistyylinen kalustus. 11 Kertojan pojat puuseppinä. 12 Kertojan yrityksessä valmistetut kalusteet. 13 Ruokailuryhmä. 14 Olohuoneen kalusto. 15 Makuuhuoneen kalusto. 16 Eteisryhmä. 17 Barokkikalusto. 18 Nykyajan puusepät eivät enää monitaitoisia.