cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/bmvaru
title: AK5057 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Päivärinta, Maria Fredrika o.s. Salmela,s. 11.7.1900 Ylivieskassa 01 Ei korintekijöitä, Hautamäen seppä myös puukontekijä, hänen poikansa kaupungin seppä; kertoja ei tiedä tuppipuukkojen tekijöitä. 02 Yleensä joka talossa ollut mies, joka teurasti. 03 Aate Kippola ja Taavi Haikola säänennustajia, Taavi Haikolan ennustukset almanakasta ja taivaanmerkeistä. 04 Aate Kippola puuseppä; ei puunveistäjiä. 05 Melender, värjäri; värjättävät tuotteet kankaat ja langat, Melenderillä palkattuja apulaisia sekä omat pojat apuna. 06 Kertojan isänäiti kankaankutoja, värjäämö kankaiden välittäjänä kutojilta myyntiin; isänäiti Fredrika Salmela Kopakan talosta Ojakylästä. 07 Tamppausta värjärin kautta. 08 Kertojan isoäiti itse kutonut ja tampannut sarkakankaan, saran laittaminen uuniin märkänä. 09 Itse kehrätyt villalangat saran kuteina ja loimina, ei pellavia sarassa. 10 Iso kestikievari Jaakkolassa, sen sijainti ja omistajat, Jaakkolan veljekset. 11 Hollihaka. 12 Ennen rautatien tuloa rahtiajot hevosilla, kuorma-ajurien yöpyminen taloissa; ensimmäiset kestikievarit. 13 Ylivieskassa ei markkinoita, Kalajoen markkinat lokakuussa; kertoja ei koskaan markkinoilla. 14 Ei tervankuljetusta; paljon puutavaran kuljetusta, puun kuormaaminen Kalajoella. 15 Amalia Immonen, tinaajan vaimo, silittäjänä ja tärkkääjänä. 16 Sanomalehdet kertojan lapsuudessa: Kaleva, Kaiku, Liitto; ei Keski-Pohjanmaan lehtiä. 17 Suomen Kuvalehti. 18 Kirjaston pitäjänä nuori isäntä Jaakko Ylitalo, kirjojen lainaaminen pyhäisin. 19 Sekä mies- että naishierojia Ylivieskassa; Oskari Jaakkola, hieroja ja jäsenten paikalleenpanija. 20 Jaakkolan Oskari erään sotilaan leukojen paikalleen asettajana, eräs tapaus. 21 Oskari Jaakkola parantajana; Jaape, hierojamies. 22 Anna Vesala, kuppari; kupparin palkka. 23 Alkoholin käyttö Ylivieskassa 1900-luvun alussa: häissä sahtia, pontikankeittäjiä, uittomiesten viinankäyttö, alkoholilla ei kovin suurta kulutusta. 24 Kansanpersoonallisuuksia: Ruppi-Jussi, vankkureiden kuljettaja ja näkyjen näkijä. 25 Liisa-mummu, Ruppi-Jussin vaimo, raamatunlukija. 26 Nokitie-nimen alkuperä. 27 Sanna-mummu, pieni omalaatuinen hieroja, ei ottanut koskaan palkkaa. 28 Kopakka-Taneli, talon mukana tullut mies, kieltenpuhuja. 29 Kertoja ei muista ikiliikkujantekijöitä; ei unissasaarnaajia. 30 Jätkä-Johanna, mielenvikainen nainen. 31 Jätkä-Johanna Seinäjoen piirimielisairaalaan; pankinjohtaja Ville Kallion käynti siellä seurueineen ja Jätkä-Johannan tokaisu pankinjohtajan nähdessään. 32 K.V. Ylitalon kylpylän rakentaminen, kylpylän kannattamattomuus. 33 K.V. Ylitalon rakentama maamieskoulu, maamieskoulun konkurssi ja sen syy.
DOI: 10.58167/fz2yh8
title: AK4709 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lillstrang, Aina,s. 27.2.1893 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan tulo nuorisoseuratoimintaan. 03 Kertojan osallistuminen näyttämö- ja lausuntatoimintaan nuorisoseurassa. 04 Näytelmiä, joita nuorisoseuran näyttämöllä kertojan aikana esitettiin. 05 Nuorisoseuran näyttämön vierailuja muilla paikkakunnilla. 06 Kertojan roolienoppimiskyky. 07 Nuorisoseuran iltamien ohjelma. 08 Purpurin tanssiminen. Aho, Onni,s. 17.3.1913, harmonikka 09 Kertojan henkilötietoja. 10 Kertojan hanurinsoittoharrastus. 11 Matalan torpan balladi. 12 Lakeuden kutsu, valssi. 13 Sorvarin Jallun kurnaalipolkka. 14 Polkka "Mistä sinä kultani suuttunu olet kun illalla olit sinä mukava". 15 Jenkka "Torpalan Matin pieksut". 16 Polkka. 17 Amerikasta tullut vanhanajan polkka "Muorin rukis oli jo rulla täynnä". 18 Martan Jaakon polkka. 19 Kertojan veljen Aati Ahon polkka. 20 Valssi "Metsän siimeksessä". 21 Kuuluisia hanuripelimanneja vanhaan aikaan: Jaskan Jaakko, Pauli Koivuniemi, Erkki Sikkilä, Erkki Kiilunen, Mauritsin Kusti. 22 Viulupelimanni Matti Höriaho. 23 Höriahon Matin kertojalle tekemä mäntypilli. 24 Polkka.
DOI: 10.58167/yhiow7
title: AK4007 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Porko, Erik Matias,f. 27.7.1904 i Gamlakarleby 01 Personalier. 02 Om faderns och berättarens yrke. 03 Olika typer av lokomotiv. 04 Berättarens arbete som sjöman. 05 Tändkulemotorer. 06 Berättarens tid som sjöman. 07 Ekvatordop. 08 Arbetet i maskin på s/s Wasaborg. 09 Om fartygets trippelångmaskin. 10 Olika kolsorter och bunkring. 11 Fartyg och maskintyper. (ånga) 12 Dieseldrivna fartyg. 13 Segelfartyg. 14 Kon-Tiki bygget i Callao. 15 Krigstiden. 16 Radar och gyrokompass. 17 Sjömansunionen och Wälläri. 18 Förhållandena till sjöss förr. Holmqvist, Hugo Alexander,f. 11.8.1892 i Karleby, dött 1976 19 Personalier. 20 Faderns garveriverkstad. 21 Farfaderns yrke.
DOI: 10.58167/w6xsg5
title: AK4836 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Liinamaa, Heimo Johannes,s. 15.12.1904 Ylihärmän Liinamaan kylässä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan lapsuudenkoti ja sisarukset. 03 Kertojan lähtö kotoa kauppamiehen oppiin syksyllä 1924. 04 Kertojan ensimmäinen harjoittelupaikka Heinon kaupassa Rannanjärvellä. 05 Kertojan osuuskauppa-aika (3 v.). 06 Kertojan muutto serkkunsa kauppaan Kauhavalle. 07 Kertojan lähtö yksityisyrittäjäksi 1930-luvulla. 08 Sekatavarakaupantekoa konkurssivarastoilla pulavuosina 1930-luvulla. 09 Kertojan naimisiinmeno ja siirtyminen osuuskauppaliikkeeseen. 10 Kosolan osuuskaupan korikaupan aloittaminen johtaja Perkiön kehoituksesta 1933. 11 Elias Kala, kertojaa edeltänyt osuuskaupanhoitaja Kosolassa. 12 Kosolan korintekijöiden historiaa ja kaupankäyntitapoja. 13 Kertojan osuus korikaupankäynnissä. 14 Ulkomaisen korikaupan aiheuttama tauko Kosolan korikaupankäynnissä. 15 Pajuraaka-aineen toimittaminen Kosolan korintekijöille. 16 Ulkomaisen pajun tuottaminen maahan kilokaupalla. 17 Pajukorien värjääminen kaalikivellä ja kattekuulla. 18 Kirkkaiden väriraitojen painaminen pajukoreihin. 19 Korituotannon väheneminen. 20 Kertojan työskentely kutomotyön parissa. 21 Korimallit aikajärjestyksessä ja koppien mitat. 22 Pullalautasten ja ompelukorien teko. 23 Puukorien tekeminen pajusta. 24 Kankaanpään korikaupasta. 25 Urjalan kukkakorintekoa. 26 Hyvän kevään merkitys pajunsaannille. 27 Rottingin ja rottinginpinnan käyttö korinteossa. 28 Talvella haetun pajun käsittely korintekoa varten. 29 Tukkukauppias Mikkosen kertomus Puolalaisten pajunkuorinnasta. 30 Erityiskoppien teko. 31 Pajun ja rottingin eroista korintekomateriaalina 32 Leipäkorien teko armeijalle. 33 Lakatun korin kestävämmyys käytössä. 34 Pajun ominaisuuksia raaka-aineena. 35 Pajun kasvattaminen. 36 Kosolan korimestarien ahkerointi ja työnteon ilo. 37 Korinteon leviäminen. 38 Eemeli Mantere, kekseliäs korimestari Kosolassa. 39 Artikkelimäärä Kosolassa parhaina korintekovuosina. 40 Kertojan huolestuminen suomalaisesta elämänmenosta ja sosialismin pelko. 41 Kertojan käsitys ihmisen jalostumisesta elämän kulussa. 42 Korintekijän työkalut ja työmenetelmät. 43 Korinsangan materiaali - pihlaja. 44 Korinteon vaikeus. 45 Sotienjälkeisten vuosien huonosti tehdyt korit. 46 Korinhoitoa varastossa. 47 Hauska juttu korinmyynnistä. 48 Korinostajien erilaiset mieltymykset. 49 Sumpin kauppiaan kaupankäyntitaito. 50 Korinpohjana käytetty materiaali: mänty. 51 Korinkannen tekeminen pajusta. 52 Vanhanaikaisen kansikopan osat. 53 Ei kurssitoimintaa kopanteossa Kosolassa. 54 Hyviä korintekijöitä: Olavi Mantereinen, Ville Mantereinen, Matti ja Maija Mantereinen, Eemeli Mantereinen, Anni Palttala, Kustaa Jussinmäki perheineen, Ilmari Kujala.
DOI: 10.58167/kudjo0
title: AK4180 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peura, Elsa o.s. Ekroos,s. 19.6.1902 Laukaassa 01 Laulu "On metsän siimeksessä pien villiruusunen". 02 Laulu "Äiti lastansa tuudittelee". 03 Balladi "Poika kihlasi morsiamen", saneltuna. 04 Laulu "Näin äitini mulle kerran lauleli". 05 Laulu "Minä lämpimän käteni tarjosin". 06 Laulu "Sattui kerran vahingossa Matilta muija kuolemaan". 07 Laulu "Se ilta oli kaunis kun istuimme kahden". 08 Laulu "Näin naisen kulkevan kylän tietä". 09 Laulu höyrylaiva Oberonin haaksirikosta 9.12.1929 "Kattegatilla kaukaisessa".
DOI: 10.58167/1qf3ou
title: AK5158 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Wasenius, Armas Alarik,s. 24.5.1908 Helsingin pitäjässä 01 Kertojan asevelvollisuusaika autopataljoonassa. 02 Kertoja Vaasassa autonkuljettajana eversti Heiskasella. 03 Asevelvollisuusajan päättyminen ja työ linja-autonkuljettajana. 04 Kilpailua linja-autoliikenteessä Seutulassa. 05 Kertojan oman kuorma-auton ostaminen. 06 Kertojan muutto Helsinkiin. 07 Kertojan huvilan myynti herra Lemströmille. 08 Kertoja linja-autonkuljettajana Helsingissä Törnroosilla. 09 Kertoja Helsingin Autokoritehtaan verstaassa työssä. 10 Kertoja Tikkurilaan töihin verstaaseen v. 1938. 11 Kertojan talon tontin osto 19.10.1938. 12 Kertojan sähkötöiden teon alkaminen. 13 Kertoja sähkötöissä sinisten bussien parissa. 14 Kertojan talon rakentamisen aloittaminen. 15 Talvisodan alkamisen vaikutus linja-autoalaan. 16 Puupönttöjen tulo käyttöön. 17 Epäonnistunut sysikaasukokeilu. 18 Vaikeuksia puukaasun käytössä, kaksi tapausta. 19 Kertoja kunnan autotöihin v. 1950.
DOI: 10.5281/zenodo.7861770
title: Data for: Genome assemblies of the simultaneously hermaphroditic flatworms Macrostomum cliftonense and Macrostomum hystrix

description: The free-living, simultaneously hermaphroditic flatworms of the genus <em>Macrostomum, </em>are increasingly used as model systems in various contexts. In particular, <em>M. lignano</em>, the only species of this group with a published genome assembly, has emerged as a model for the study of regeneration, reproduction, and stem-cell function. However, challenges have emerged due to <em>M. lignano</em> being a hidden polyploid, having recently undergone whole-genome duplication and chromosome fusion events. This complex genome architecture presents a significant roadblock to the application of many modern genetic tools. Hence, additional genomic resources for this genus are needed. Here we present such resources for <em>M. cliftonense</em> and <em>M. hystrix</em>, which represent<em> </em>the contrasting mating behaviors of reciprocal copulation and hypodermic insemination found in the genus. We use a combination of PacBio long-read sequencing and Illumina shot-gun sequencing, along with several RNA-Seq datasets, to assemble and annotate highly contiguous genomes for both species. The assemblies span ~227Mb and ~220Mb and are represented by 399 and 42 contigs for<em> M. cliftonense</em> and<em> M. hystrix,</em> respectively. Furthermore, high BUSCO completeness (~84-85%), low BUSCO duplication rates (8.3-6.2%), and low k-mer multiplicity indicate that these assemblies do not suffer from the same assembly ambiguities of the<em> M. lignano</em> genome assembly, that can be attributed to the complex karyology of this species. We also show that these resources, in combination with the prior resources from <em>M. lignano, </em>offer excellent foundations for comparative genomic research in this group of organisms.
DOI: 10.58167/vas8e1
title: AK4585 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eriksson, Artturi Albin,Johaninpoika s. 31. 10. 1897, merikapteeni 01 Prassit eli ahtaimet, raakojen kääntämiseen käytetyt laitteet. 02 Laivan kääntäminen. 03 Englantilaisen kapteeni Jervisin keksimä prassivinssi. 04 Kapsteeni ja fallivinssi. 05 Purjeiden löysääminen kovalla tuulella fallia laskemalla. 06 Puiset plokit ja siivut, "patenttisiivut". 07 Laivojen lastaaminen omalla väellä. 08 Salpietarin lastaaminen Chilessä käsivinssillä. 09 Kivihiililastin purkaminen. 10 Kalastusveneet, irroitettavat mastot. 11 Kaksimastoiset veneet. 12 Kalastusveneen purjeet. 13 Sluuppi. 14 Kalastusveneen purjeen nosto, priistanko. 15 Purjehduskilpailut. 16 Kilpapurjehtijoita: Nummela, Klotts, Luotonen, Antervot, Lönnrot, Siivonen, Isaksson. 17 Halkojaalat. 18 Jahdin purjeet. 19 Purjelaivan maston osat: alamasto, märssytanko, prammitanko. 20 Puttikvantit ja väylingit. 21 Kettinki, jolla ylin märssyraaka nostetaan. 22 Topreipit, raakojen vaijereita. 23 Raa´an ja maston välinen hankaus, maston rasvaaminen. 24 Kalanrasvaa ja traania ei käytetty. 25 Purjelaivan rasvattavat osat. 26 Suolalihojen kääntäminen joka viikko.
DOI: 10.5281/zenodo.7861769
title: Data for: Genome assemblies of the simultaneously hermaphroditic flatworms Macrostomum cliftonense and Macrostomum hystrix

description: The free-living, simultaneously hermaphroditic flatworms of the genus <em>Macrostomum, </em>are increasingly used as model systems in various contexts. In particular, <em>M. lignano</em>, the only species of this group with a published genome assembly, has emerged as a model for the study of regeneration, reproduction, and stem-cell function. However, challenges have emerged due to <em>M. lignano</em> being a hidden polyploid, having recently undergone whole-genome duplication and chromosome fusion events. This complex genome architecture presents a significant roadblock to the application of many modern genetic tools. Hence, additional genomic resources for this genus are needed. Here we present such resources for <em>M. cliftonense</em> and <em>M. hystrix</em>, which represent<em> </em>the contrasting mating behaviors of reciprocal copulation and hypodermic insemination found in the genus. We use a combination of PacBio long-read sequencing and Illumina shot-gun sequencing, along with several RNA-Seq datasets, to assemble and annotate highly contiguous genomes for both species. The assemblies span ~227Mb and ~220Mb and are represented by 399 and 42 contigs for<em> M. cliftonense</em> and<em> M. hystrix,</em> respectively. Furthermore, high BUSCO completeness (~84-85%), low BUSCO duplication rates (8.3-6.2%), and low k-mer multiplicity indicate that these assemblies do not suffer from the same assembly ambiguities of the<em> M. lignano</em> genome assembly, that can be attributed to the complex karyology of this species. We also show that these resources, in combination with the prior resources from <em>M. lignano, </em>offer excellent foundations for comparative genomic research in this group of organisms.
DOI: 10.58167/0povaw
title: AK4326 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rantonen, Antti,5-kielinen kantele 01 Isän valssi. 02 Vanha matuska. kopio äänilevyltä Fazer R 6273-75 Porma, Ilona ja Merikallio, Hilkka,ed. laulu, jälk. laulu 06 Laulu "Mun kanteleeni kauniimmin". 07 Laulu "Jos voisin laulaa kuin lintunen". 08 Laulu Sorsanpoika "Järven rannan ruohistossa". 09 Laulu "Pium paum kehto heilahtaa". kopio äänilevyltä Fazer R 6273-75 Haapaveden kanteleyhtye 03 Vanha purpurimarssi. 04 Kiperä matuska. 05 Ol kaunis kesäilta. kopio äänilevyltä Fazer R 6273-75
DOI: 10.58167/5xl3no
title: AK4087 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nisuls, Ester Emilia o.s. Norrgran, Nisuls, Linnea Emilia ja tuntematon mies,Ester Nisuls s. 10.7.1897, selostus ruotsiksi 01 Ihmisten välisistä suhteista. 02 Häälaulu "Vad ska bruden ha till mat på den första dagen", (mies laulaa) 03 Laulu "Jorden betar och klockan klingar". (mies laulaa) 04 Mausteet. 05 Apteekkilääkkeet. 06 Värjääminen. 07 Kansanlääkkeitä: pikiöljy hammassärkyyn ja yskään, kalaöljy keuhkojen vahvistamiseen. 08 Lääkekasveja, terveysjuomat. 09 Huonekasvit. 10 "Spanskpeppar", viinaan sekoitettu lääkekasvi. 11 Puutarhan hyötykasvit. 12 Sienien käyttö. 13 Mehiläishoito. 14 Huutokaupat. 15 Karjan kutsumisesta. 16 Karjankutsu "Kom kuddor, kom kuddor". 17 Vasikan kutsu "Kom kuddan, kom kuddan". 18 Lampaiden kutsu "Tacku tacku". 19 Kanojen kutsu "Tippo tippo". 20 Sikojen kutsuminen. 21 Kulkukauppias luuli akkaa kummitukseksi, eräs tapaus. 22 Kummituksena esiintynyt mies, eräs tapaus. 23 Nuutinpäivä ja härkäviikot. ("oxveckor") 24 Tapaninpäivä. (Stefanidagen) 25 Ensimmäiset autot. 26 Hevoskilpa-ajot. Kesto: 00:32:27. Selostus ruotsiksi.
DOI: 10.58167/bbhy4f
title: AK4188 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoella 01 Piirileikki kertojan aikana. 02 Hoijakka häissä. 03 Seuraava laulu Alfred Fribergin lauluvihkosta v. 1894. 04 Murha-Mariaana "Pohjois-Amerikassa Filadelfian kaupungissa". 05 Edellisen laulun sävelmä opittu kolmelta henkilöltä. 06 Kesäillan lempi "Muistan illan ihanaisen". 07 Uudentuvan Matin valssi "Ensi kerran kun silmäs näin", opittu lapsena. 08 Kaffetlaulu "Juomista mitä voi tuottaa maa", kirj. muistiin 1904. 09 Valssilaulu Ruusu ja orvokki "Oli tarhassa kukkasta kaksi", opittu lapsena. 10 Piirileikkilaulu "Keitä sinä kahvia kullalles". 11 Suruvalssi "Kevätaurinko suloinen", kirjoitettu muistiin v. 1920. 12 Piirileikkilaulu Laulajapoika "Kaks oli meittiä laulajapoikaa", kirj. muistiin 1924. Kesto: 00:33:45
DOI: 10.58167/nsvqrx
title: AK4692 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Milja o.s. Marjamäki,s. 10.4.1901 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan äidin veljen amerikkalaisesta vaimosta ja hänen edesottamuksistaan Suomessa. 03 Kertojan lapsuuskodin elämä. 04 Rantala, kertojan lapsuuskoti. 05 Kertojan lapsuuskodin tuvan sisustus. 06 Ruukinpatruunan talo. 07 Kertojan lapsuuskodin tuvan sisustus ja nukkumisjärjestys. 08 Kulkumiesten nukkumispaikat. 09 Kertojan isä Matti Marjamäki, innokas hevosmies. 10 Risto ja Aukusti Marjamäki, kertojan isän veljet. 11 Kertojan isän hevoskasvatus. 12 Kertojan isän ja Eeli Nygårdin markkinamatkat. 13 Kertojan isä ja Eeli Nygård käräjillä tukinajojutusta. 14 Kertojan isän suhde mustalaisiin hevoskaupoissa. 15 Eräs kertojan isän epäonnistunut markkinamatka. 16 Kertojan isän peltotöiden hoitaminen ja lasten opettaminen työntekoon. 17 Kattosonnan teko ohralle. 18 Nauriin viljely ja käyttö kertojan lapsuudessa. 19 Naurismuusin teko. 20 Naurisriepot, ruoka. 21 Naurislaatikon teko. 22 Perunan käyttöön tulo ja perunalajikkeet.
DOI: 10.58167/3nyviy
title: AK4576 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lucander, Eino,Kallenpoika s. 2. 10. 1904 Uudessakaupungissa 01 Lapsuuden leikit. 02 Sotaleikit ensimmäisen maailmansodan aikana, venäläisten sotilaiden matkiminen. 03 Syöminen venäläisten kenttäkeittiöllä. 04 Lumisotaleikit iltaisin; isältä lupa mennä rukoushuoneelle illalla, kotiin paluu lumisodasta ja selviytyminen isän kuulustelusta. 05 Omatekoiset sukset. 06 Koulun voimisteluvälineet. 07 Hiihtoharrastus. 08 Kapteeni Isaksson; poikien palkaton lumityö Isakssonille, eräs tapaus. 09 Kuningaspallo ja muut pallopelit. 10 Kertojan lentopallon pelaaminen ikämiehenä. 11 Kertoja renkinä Mynämäellä 12-vuotiaana. 12 Kertojan veljen karkaaminen kotoa Mynämäelle rengiksi. 13 Kertojan isä merimies. 14 Merimiesten tuliaisina tuomat rinkelit. 15 Tupakanpolttoyritys sedän yllytyksestä pikkupoikana ja sitä seurannut pahoinvointi, hukkaan menneet jouluherkut. 16 Kertoja 12-vuotiaana renkinä Mynämäellä v. 1917. 17 Kivisota mynämäkeläisten poikien kanssa. 18 Muutto Junnilan taloon rengiksi keväällä 1918. 19 Kertoja punakaartilaisia kyyditsemässä maaliskuussa 1918. 20 Kertojan muutto Junnilan taloon, hyvä kohtelu talossa. 21 Kertojan osallistuminen korttipeliin ja pässin hinnan häviäminen. 22 Lähtö Junnilasta ja merille lähtö. 23 Merimiesten työvaatteet. 24 Tyttöjen vaatteet. 25 Kotikutoiset vaatteet. 26 Housujen teettäminen kraatari Valinilla. 27 Junnilan "äiti", emäntä. 28 Junnilan emännän äänekäs aivastus. 29 Ei rahapalkkaa. 30 Mynämäen ja Uudenkaupungin välinen matka kävellen. 31 Raskaiden taakkojen nostaminen.
DOI: 10.58167/f6dkei
title: AK4939 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kuikka, Martta o.s. Sutakoff,s. 17.8.1921 Suojärven Riuhtavaarassa, asunut Ilomantsin Viinivaarassa vuodesta 1943 01 Itkuvirsien esittäminen raskas tehtävä. 02 Itkun vaikutus ympäristöön; Paraskeva Oravan itkuvirsien esittäminen tytöille, kunnes kaikki itkivät. 03 Kertojan äidin itku Härmässä evakkotalon emännän pyynnöstä, sydänkohtauksen saaminen. 04 Itkettäessä varottava "unohtumista". 05 Kertojan äidin viimeksi ennen kuolemaansa itkemä itkuvirsi nauhoitettu. 06 Tilanne, jossa miehet itkivät: arvannosto ja sotaväkeen lähtö Venäjälle. 07 Rajan sulkemisen vaikutus perhesuhteisiin, isän Venäjälle jääneen veljen tulo Suomeen, tilanne jossa kertojan isä itki. 08 Kertojan isän laulaminen, venäjänkielisten pajojen pajattaminen. 09 Selostus seuraavan laulun sisällöstä. 10 Laulu "Lähin mie kylää käymää". 11 Isän pajattamat pajot surumielisiä. 12 Tapaus, jolloin käärme pisti parantaja Semen Papin tytärtä. 13 Käärmeenpiston parantaminen, loitsu "Mato musta muanalane". 14 Kertoja saanut edellisen loitsun Heikki Kärkkäiseltä ennen tämän kuolemaa. 15 Tietäjän jätettävä aina tietonsa jollekin.
DOI: 10.58167/wd81be
title: AK4891 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Iltanen, Jalmari Johannes (Hannes) Kustaanpoika,s. 5.7.1911 Lapissa, muuttanut 2-vuotiaana Euraan, paperikoneenhoitaja, palopäällikkö 01 Lauttojen tuonti lahdenperään ja laskeminen virtaan. 02 Puomi ennen koskea. 03 Tukkien uittaminen koskista. 04 Tuulten vaikutus tukinuittoon joessakin. 05 Yhtiöiden välinen yhteistyö uitossa, siistitukkien jako. 06 Rauma-Repolan tukit Rauman sahalle, Ahlströmin tukit Kaunissaaren sahalle. 07 Vitsaksien käyttö puomien teossa, näresiteiden teko. 08 Piikkisakkeli kiinnitysvälineenä tilapäissidoksissa. 09 Uppotukkeja vähän. 10 Uppotukkien nosto talon rakennusaineeksi, eräs tapaus. 11 Kauttuan palokunnan perustaminen v. 1906. 12 Palokunnan toimintaan pääsy v. 1907, luvan hankkiminen. 13 Varojen hankinta palokunnan toimintaa varten, naiset mukana. 14 Ensimmäinen ruisku vuoden toiminnan jälkeen. 15 Ensimmäiset avustukset tehtaalta toista ruiskua hankittaessa. 16 V. 1913 hankittu moottoriruisku. 17 Kauttuan VPK, ensimmäinen päällikkö tehtaan virkailija. 18 VPK:ssa kolme joukkuetta, joilla jokaisella oma lippu. 19 Toimitusjoukkueen tehtävät. 20 Varat toimintaan ohjelmallisilla iltamilla, iltamissa ravintola. 21 Paavo Lundelin, 2-rivinen hanuri ja viulu, soittajana palokunnan iltamissa. 22 Palokunnan soittokunta. 23 Palokunnan kesäjuhlat Hiittenkarilla. 24 Toinen moottoriruisku v. 1939. 25 Paperivaraston palo Kauttualla v. 1941, moottoriruiskun käyttö. 26 Paloauton saanti v. 1947. 27 Päätoiminen tehdaspalokunnan päällikkö v. 1943: Unto Kangas Helsingistä. 28 Muita palopäällikköjä: Murto, Väinö Nurminen, kertoja, Aulis Taponen, Aarno Kaipio, Raimo Karlsson. 29 Päätoiminen kalustonhoitaja 1950-60-luvun vaihteessa, nykyinen päätoiminen henkilökunta. 30 Palokunnan päivystys, hälytyslaitteet. 31 Palokunnan alkuaikojen kalusto: paloluudat, palosangot, pienet ruiskut.