DOI: 10.5279/dk-sa-dda-1770
title: Eurobarometer 39.0, marts-april 1993
title: Eurobarometer 39.0, March-April 1993

description: Undersøgelserne i Eurobarometer serien er bygget op omkring en lang række replicerede spørgsmål til belysning af bl.a. følgende forhold:     #- respondentens tilfredshed med samfundet og demokratiets funktion samt opfattelse af hvilke mål, der bør afstikkes og forfølges for en gunstig samfundsudvikling,     #- respondentens holdning til nationens medlemskab af EF samt udviklingen henimod et forenet Europa,     #- den generelle holdning til Europaparlamentet, opfattelsen af mulige/ønskværdige mål for Europaparlamentet og tilfredsheden med (omfanget af) mediernes oplysninger om Europaparlamentet,     #- respondentens politiske og religiøse holdninger/præferencer.     #I baggrundsvariablene indgår endvidere en række standard demografiske oplysninger.     #     #Eurobarometer 39.0 beskæftiger sig herudover mere eller mindre detaljeret med bl.a. følgende emner:     #     #- hvor ofte respondenten ser nyheder på TV, læser nyhedsstoffet i aviserne og/eller lytter til nyhederne på radioen;     #- kendskab til hvilke lande, der er med i EF;     #- i hvor stor grad respondenten har tillid til folk fra andre lande (EF-landene, USA, Rusland, Japan);     #- respondentens holdning til EF''s Indre Marked; om det Indre Marked er en fordel eller en ulempe for respondentens land;     #- kendskab og holdning til Maastricht-traktaten; om respondenten ville stemme for eller imod Maastricht-traktaten ved en hypotetisk folkeafstemning (i Irland og Frankrig: ved en ny afstemning; i Danmark: ved den kommende afstemning);     #- vurdering af en række forslag, hvoraf nogle indgår i Maastricht-traktaten (en europæisk monetær union med en fælles valuta, som i 1999 skal erstatte de enkelte medlemslandes valuta; en sådan union med en europæisk centralbank, som fører en politik med henblik på monetær stabilitet og bekæmpelse af inflation; fælles udenrigspolitik over for lande uden for EF; fælles forsvarspolitik; grundlæggende fælles principper vedrørende socialpolitik, men hvor detaljerne er overladt til de nationale regeringer; fælles regler vedrørende politisk asyl, flygtninge og indvandrere; tæt samarbejde i kampen mod smugling af narkotika og organiseret kriminalitet; mere magt til det direkte valgte Europaparlament mht. EF-lovgivning; formanden for og medlemmerne af Kommissionen bør trække sig tilbage, hvis de ikke har opbakning fra et flertal i Europaparlamentet; i sager om EF-lovgivning, skatter og udgifter skal Europaparlamentet have de samme rettigheder som Ministerrådet; enhver borger i et EF-land, som bor i et andet EF-land, skal have ret til at stemme og at opstille som kandidat ved lokale valg; EF skal have en europæisk regering, som er ansvarlig over for Europaparlamentet og Ministerrådet; EF skal kun være ansvarlig for sager, som ikke kan varetages effektivt af de nationale regeringer; EF-Kommissionen skal have mere indflydelse på EF-lovgivningen; inden for rammerne af en fælles udenrigs- og forsvarspolitik bør EF gribe ind militært i det tidligere Jugoslavien for at genoprette freden; regionerne bør have mere indflydelse på de beslutninger, der træffes af EF; der skal en stærk fælles EF-indsats til for at sætte gang i økonomien, også selv om det betyder højere skat; med henblik på at løse konflikter rundt om i verden bør Tyskland - og EF som helhed - påtage sig et større ansvar i fremtiden);     #- holdning til at en række lande bliver medlem af EF i nær fremtid (Østrig, Sverige, Finland, Norge, Island, Schweiz, Malta, Cypern, Tyrkiet);     #- holdning til indvandrere og asylsøgere; om respondenten finder tilstedeværelsen af mennesker af en anden nationalitet, race eller religion forstyrrende i hverdagen;     #- sociale og politiske rettigheder for mennesker, som ikke er statsborgere i et EF-land;     #- kendskab til hvilket EF-land, der har det største antal indvandrere og/eller asylsøgere, er specielt fjendtlig over for asylsøgere, er specielt anti-semitisk;     #- hvor respondenten først søger efter mere information om EF; hvilke af kilderne respondenten er tilbøjelig til at tro på eller ikke tro på;     #- om respondenten kender navnet på sit eget lands hovedstad, hovedstaden hvor EF-Kommissionen og andre EF-institutioner ligger, navnet på regeringsoverhovedet i respondentens land, navnet på  formanden for EF-Kommissionen, om en række personligheder er medlem af EF-Kommissionen;     #- hvilke af følgende institutioner der har afgørende indflydelse på lovgivningen i respondentens land: regeringen, statsoverhovedet, parlamentet;     #- hvilken af følgende EF-institutioner er mest magtfuld mht. at have afgørende indflydelse på EF-lovgivningen: EF-Kommissionen, Europaparlamentet, Ministerrådet;     #- holdning til en række beskrivelser af Europarådet;     #- kendskab og holdning til Europaparlamentet;     #- hvilke institutioner respondenten har tillid mht. kontrol af, hvordan EF-beslutninger føres ud i livet (den nationale regering, EF-Kommissionen, det nationale parlament, borgerforeninger, offentligheden, EF''s Ministerråd, EF-domstolen);     #- om beslutninger på forskellige områder skal tages af EF-landene i fællesskab eller af de enkelte lande (sikkerhed og forsvar, miljøbeskyttelse, valuta, samarbejde med tredjeverdenslande, sundhed og socialt velfærd, uddannelse, grundlæggende regler for massemedierne, videnskabelig og teknologisk forskning, momssatser, udenrigspolitik over for ikke EF-lande, medarbejderindflydelse i bestyrelser, beskyttelse af computer-information om enkeltpersoner, erhvervspolitik, kulturpolitik, indvandrerpolitik, regler for opnåelse af politisk asyl, arbejderes sundhed og sikkerhed, arbejdsløshedsbekæmpelse, økonomisk politik, forbrugerbeskyttelse, borgerrettigheder i Europa, internationalt samarbejde mellem universiteter og studenterudveksling, menneskerettigheder i verden, kampen mod kræft og AIDS, kampen mod narkotika, tiltag til fordel for de ældre/kvinder/familier/unge mennesker, kampen mod fattigdom);     #- kendskab til, hvem der vælger medlemmerne af Europaparlamentet;     #- stemmeintention ved det næste folketingsvalg;     #- stemmeintention ved et hypotetisk valg til Europaparlamentet; stemmeintention ved det kommende valg til Europaparlamentet i juni 1994;     #- om respondenten kender nogle af medlemmerne af Europaparlamentet fra respondentens land;     #- hvilket land der er det mest indflydelsesrige i Europa;     #- holdning til den tyske kansler Helmut Kohl;     #- om et genforenet Tyskland kunne udgøre en fare for freden;     #- holdning til sommertid;     #- hvilke faktorer der er vigtige, for at man kan leve godt med en partner; holdning til en række udtalelser om ægteskabet; holdning til papirløse forhold; vigtigste grund til ikke at blive skilt, selv om ægteskabet går dårligt;     #- om det er bedst for et barn, at moderen bliver hjemme, mens barnet er lille, eller at moderen fortsætter med at arbejde uden for hjemmet;     #- om det er bedre for et barn, at faderen deltager meget i barnets opdragelse;     #- konsekvenserne for et barn, hvis forældrene bliver skilt, hvis barnet bor alene sammen med en af forældrene, hvis forældrene gifter sig igen og får flere børn;     #- om en række huslige gøremål hovedsagelig bør udføres af faderen, af moderen eller af begge;     #- om det er af stor betydning for respondenten at få et barn;     #- respondentens vurdering af, hvilke af de egenskaber, som man kan bibringe børn i hjemmet, der er de vigtigste (gode manerer, selvtillid, hårdt arbejde, ansvarsfølelse, fantasi og kreativitet, tolerance og respekt for andre mennesker, sparsommelighed, beslutsomhed og udholdenhed, religiøs overbevisning, generøsitet, lydighed, glæde ved livet, mod, sans for livets behagelige sider, påskønnelse af skønhed);     #- om det er børnenes eller forældrenes lykke, der tæller i en familie;     #- om det er en god tendens, at voksne børn bliver boende længere hos forældrene end for ti år siden;     #- om det er en god ting, at voksne med arbejde i fremtiden måske skal passe deres forældre i højere grad, end tilfældet er i dag;     #- om generationskløften i familierne er større, er den samme, eller er mindre i dag;     #- hvilke områder regeringen bør prioritere højest, hvis formålet er at forbedre børnefamiliernes forhold (at faderen eller moderen kan tage mere fri i forbindelse med en fødsel; børnepasningsmuligheder; fleksibel arbejdstid; mulighed for passende bolig; børnetilskud; uddannelse; skattefordele for børnefamilier; sikre de økonomiske udsigter; adgang til prævention);     #- om gifte par behandles bedre end ugifte par mht. familietilskud, skattelettelser, familievelfærd etc.); om respondenten mener, at ugifte par bør modtage de samme ydelser som gifte par;     #- om store familier behandles bedre end familier med få børn eller uden børn;     #- om homoseksuelle par bør have ret til at gifte sig, leve sammen uden at være gift men få de samme fordele som gifte par, arve hinanden på samme måde som gifte par;     #- holdning til vigtigheden af en række ting: arbejde, familie, venner og bekendte, fritid, politik, religion, det at leve med en partner;     #- om det at blive arbejdsløs og dermed gå ned i indtægt for en familie betyder større solidaritet, et mere anspændt forhold, eller at familien går i stykker;     #- en række spørgsmål bl.a. om norsk tilknytning til EFTA hhv. EF blev kun sillet i Norge
description: Se abstract
description: See abstract