cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/ohgivh
title: AK4138 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rintanen, Kalle Veikko,Kustaanpoika s. 5.7.1908 01 Laulu "Ketolan Jukan päällystakki jäi" ja siihen liittyvää selostusta, lapualainen laulu. 02 Härmäläisistä lauluista. 03 Porren Lyylin laulunselostusta, osia saneltuna. 04 Härmäläiset laulut: tanssi-, reki- ja luttilaulut, pistolaulut ja balladit. 05 Härmän häjyjä: Kööstin Matti, Huhtamäen Hullu-Jussi, Katajamäki. 06 Härmän laulukirja; rajoitettu ohjelma-aika televisiossa. 07 Piirileikkilauluista. 08 Piirileikkilaulu "Ja voi kun en olsi koskaan kattonu". 09 Piirileikkilaulu "Siniset silmät ja tumma tukka". 10 Ernest Hirvelän vaimonsa veljen tappo. 11 Hakolan kylän palo ja Haapojan palo, hätäkellojen soitto. 12 Laulu Hakolan palosta "Hakolan kylä se on palanu". 13 Spriin haku apteekista körttivästi päällä. 14 Leikkejä: sormuksen lyöminen, parimarssi, kiven kätkeminen, liinanmyynti, pappisilla olo. 15 Parimarssilaulut. 16 Pirskeet Mikkilässä. 17 Krekkumamekko. 18 "Kräkkäänvetäjä", yöjalassa kävijän toveri, joka yöpyi mukana tytön aitassa. 19 "Meinaamalavitta", tietty tuoli tytön aitassa. 20 Herätykseen tulleet häjyt, kostoretki. Kesto: 00:33:55
DOI: 10.58167/pj2dq5
title: AK4368 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hannula, Eemeli,s. 10.2.1899 01 Kiertäviä ammattilaisia. 02 Hernesniemi Juho, Ranttila Matti ja Lehtiniemi Kalle, lappajärveläisiä eläintenparantajia. 03 Eläintenleikkaajia eli kuohareita: Ranttila ja Lehtimäki. 04 Ramparuoho, kerättiin eläinten lääkitsemistä varten. 05 Mustalan noita. 06 Korppi-noita, entinen ruotusotilas. 07 Ruotutorppia Lappajärvellä ja niissä asuneita ruotusotilaita. 08 Savenvalantaa Hevosaholla ja Aholassa. 09 Aholan savivadit: Kuppi-Jussin valmistamia. 10 Hemmi Ahola, nykypäivän taidevalaja. 11 Hevosaholla valava taidevalaja. 12 Savenvalanta 1800-luvulla. 13 Kankaankudonta kertojan lapsuuden aikaan. 14 Tellin Jaakko, monitaituri, myös kellojen korjaaja. 15 Kelloseppä Viitiö. 16 Laulunteosta Lappajärvellä. 17 1870-luvulla Kauhavalta Lappajärvelle palkatut pilkkalauluntekijät. 18 Pilkkalaulu Eermarkilla riiaten kulkee Tollilan kollin poika. 19 Kauhavalaisten riimittäjien äkkilähtö Lappajärveltä. 20 Läkkitöiden tekijä Aleksi Ammesmäki. 21 Posetiivarin tulo kylälle. 22 Posetiivarien tapa kulkea maailmalla. 23 Kiertävä kaupustelija Lomptu-Jussi (Kantola Kauhavalta). 24 Kivivatikauppiaita. 25 Kiertäville kauppiaille luonnontuotteilla maksaminen. 26 Kerjäläisiin suhtautumisesta. 27 Postinkulun järjestely kertojan lapsuuden aikaan. 28 Ilkka ja Vaasa ensimmäiset sanomalehdet. 29 Ensimmäisen Suomettaren tilaaminen Lappajärvelle Turkin sodan aikana. 30 Piirileikkitavat 1900-luvun alussa. 31 Justiina Annala, piirileikkilaulaja. 32 Piirileikkitavat. 33 Parimarssi, nuorisoseuran tuoma. 34 Parimarssissa paria vaihdettaessa laulettu laulu "Vaihdapa tyttö hevosta, anna ori minulle". 35 Raharinki tanssina. 36 Polskan soiton alkaminen raharingissä. 37 Tanssin eri vaiheita raharingissä tanssittaessa.
DOI: 10.58167/zbuwdg
title: AK5144 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Harlamo, Vilho,Paavalinpoika s. 28.7.1898 Salmin Kirkkojoella 01 25. heinäkuuta veden siunaaminen eli Jordanilla käyminen, kylän praasniekka. 02 Kirkkolaulun opettaminen koulussa. 03 Praasniekat: Jyrin päivä, helatorstai, helluntai. 04 Nuorten seurustelu praasniekan aikaan, tanssit. 05 Kertojan nuoruudent tanssit: katrilli, kasareikka, riivattu, lanssi, ristkontra; "Suomen pelien" tulo 1920-luvulla. 06 Katrillissa kaksi osaa. 07 Piirileikki. 08 Kivien heittäminen, leikki. 09 Ruumiinvalvojaiset. 10 Suitsutus. 11 Äänellä itkijät häissä. 12 Morsiamenapua ei kerätty. 13 Vanhempien siunauksen antaminen kihlautuville. 14 Mustalaiset. 15 Mustalaisten kangaskuomulla varustetut kärryt. 16 Mustalaisten yöpyminen kertojan luona. Kesto: 00:11:32
DOI: 10.58167/5rvwqr
title: AK5214 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Finn-Kanteleet II,Meisalmi Aino, Räty Päivi, Virtanen Marianne 08 Sikermä Merikantoa ja Sibeliusta: Itkevä huilu, Soi vienosti murheeni soitto, Ristilukki. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienyhtyeet, taidelinja. Kontakti,kanteleyhtye: Mattila Liisa, Kikugawa Yuki, Vepsäläinen Riikka, Hattula Tuulikki 09 Kansansävelmä Kun etelässä tuulee. 10 Kansansävelmä Harmiaveden rannalla. 11 Laulajapojan jenkka. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienyhtyeet, taidelinja. Hankosen kanteleyhtye,Hankonen, Maiju, Hankonen, Matti, Hankonen, Kaija, Hankonen, Saara 01 Rantosen valssi, säv. Antti-eno. 02 Purpurimarssi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienyhtyeet, perinnelinja. Jaakon Kanteletytöt,Laasanen Jaakko, Laasanen Tytti-Leena, Halttunen Maija, Mikkonen Alli, Nevalainen Sari, Nousiainen Sirpa, Smedberg Katriina, Bovellan Anne-Mari 05 Nuoren tytön sottiiset. 06 Tofferin valssi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Suuryhtyeet, perinnelinja. Finn-Kanteleet I,Smolander-Hauvonen Annikki, Matilainen Eija, Rummukainen Anu, Heinonen Susanna 07 Sikermä karjalaisia sävelmiä. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienyhtyeet, taidelinja. Lappeenrannan kanteleyhtye 03 Vanhanpojan valssi, karjalainen sävelmä. 04 Taivaassa ratki taivaassa, ruotsalainen hengellinen sävelmä. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienyhtyeet, perinnelinja. Espoon tytöt,kanteleyhtye: Soininen Saila, Mangström Niina, Harjunkoski Anu 12 Kalliolle kukkulalle, säv. Chydenius. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Iisalmessa 8.-9.11.1980. Pienyhtyeet, taidelinja.
DOI: 10.58167/acfxhf
title: AK5179 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heinonen, Hilja Suoma Maria f. Bärlund,f. 19.8.1896 i Mellungsby, Helsinge socken 01 Berättarens personuppgifter. 02 Berättarens syskon. 03 Barndomshemmet, ett torp till Håkansböle gård. 04 Ladugård för 14 kor. 05 Bostadens utbyggning. 06 Dagsverket. 07 Mjölk kördes till staden, torghandel. 08 Berättarens far slaktare. 09 Korvlagning; korven höll sig i råglådor. 10 Kreaturssjukdomar; inga djurläkare. 11 Korso käringen, botare; hennes namn kanske Lindgren. 12 Ungdomens nöjen. 13 Oskar och Gustav Lindfors, fiolspelmän i Sibbo. 14 Harmonikaspelare: Lindberg Gustav, Eklund Kalle. 15 Oskar Lindfors också blåste klarinett. 16 Oskar Lindfors sonson fiolspelman. 17 Brudkronan. 18 Brudkläderskor. 19 Bröllopstugans prydnader. 20 Brudmarskalker och brudtärnor. 21 Stora matbröllop. 22 Brudskål. 23 Danslavor byggts för bröllop. 24 Gungorna; ma lärde sig mycket sånger vid gungorna. 25 Om gamla sånger. 26 Sången "Hulväxt i torpets vidbrusande skog". 27 Flickorna skrev visor åt varandra. 28 Inga sångdiktare. 29 Inte begagnats psalmodikon; hemma sjöng man psalmer. 30 Berättarens familj; pappas och mammas död. 31 Vallarbeten år 1914. 32 Julen; förbjudet att ta in halm. 33 Mera mat åt kreaturen på julkvällen. 34 Lövkärvar som kreatursfoder. 35 Jordbruket och arbetsredskap. 36 Svedjebruk i Högfors. 37 Djurmarknader i Borgå, fiskmarknader i Helsingfors. 38 På Järnvägstorget kunde man köpa djur. 39 Om en ko, som berättaren köpt i auktion år 1940. 40 Korna på bete i skogen, skällkon. 41 Alhorn. 42 Vallgång på våren, solklockor i skogen 43 Skällkon som ledare. 44 Lockrop efter kor "Kuli koddorna". 45 Rop efter får "Taka tackorna". 46 Vävandet, inga yrkesvävare. 47 Kvarnarna, inga väderkvarnar. 48 Handkvarnar. 49 Rågbröd. 50 Kornjästbröd. 51 Memma. 52 Grovmjölsgröt. Kesto: 01:04:41. Selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/0dva44
title: AK4120 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Linkosuo, Aarne Oskari,s. 28.1.1894 Tampereella, kondiittorimestari 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan syntymä, lapsenpäästäjä Ida Jokela. 03 Lapsille annetut selitykset syntymisestä. 04 Kertojan lapsuudenkoti: huone ja osakeittiö Rongankadulla. 05 Jussinkylässä sikoja. 06 Kertojan isä Oskari Lemberg. 07 Suvun vaiheita. 08 Isä työssä pellavatehtaalla, sivutöinä satulasepän töitä. 09 Kertojan äiti Julia o.s. Mickelsson. 10 Äidinäidin isä Fagerlund tullut ruotsalaisalueilta. 11 Äiti työssä pellavatehtaalla ja verkatehtaalla. 12 Äidin pyykinpesu ja siivoaminen herrasväelle. 13 Kodin uskonnollisuus: kirkossa käyminen. 14 Pellavatehtaalaisten pitämä pyhäkoulu. 15 Kertojan äiti ja isä. 16 Äidin muutto Rongankadulta v. 1923; talon omistaja häkilämestari Kustaa Hellman. 17 Asunnon kylmyys, kertojan sisar. 18 Seurustelu sukulaisten kanssa. 19 Äidin käyminen hengellisissä tilaisuuksissa. 20 Aamulehden tilaaminen. 21 Äidin suhtautuminen politiikkaan. 22 Kertojan innostuminen pikkupoikana punakaartia katsellessaan, mummon neuvo pysyä siitä erossa. 23 Kertojan koulunkäynti; Leanderin koulu nykyisen Haarlan palatsin paikalla. 24 Opettaja Amanda Talso. 25 Alakoulu Leanderin talossa: Leanderin koulu. 26 Yläkoulu Johanneksen kansakoulussa. 27 Opettajat Haavisto, Kurkela ja Heikkinen. 28 Mieluisimmat kouluaineet: laulu, lukeminen, maantieto. 29 Kansakoulun laulunopetus, opettaja Rajamaa. 30 Koulueväät. 31 Rahan saanti romua keräämällä ja rottia tappamalla, kertojan ensimmäisten säästämiensä rahojen vieminen säästöpankkiin. 32 Romuraudan kerääminen pihoilta ja palokujilta, Österlundin romukauppa. 33 Rottien pyydystäminen ja vieminen terveyspoliisille kauppahallin pihaan, tapporaha 10 penniä kappaleelta. 34 Rotanpyydykset. 35 Rottakoirat. 36 Meijerin jäävarasto Rongankatu 2: ssa, sahajauhoissa paljon rottia. Kesto: 00:31:30
DOI: 10.58167/uefram
title: AK4249 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Seppälä, Eino,s. 13.5.1901 Jurvan kirkonkylässä, maanviljelijä 01 Tainusjärven kuivaaminen vöyriläisten toimesta. 02 Järviheinän korjaaminen. 03 Hieroja Maija-Kreeta Haapala ja hänen keitttämänsä lääke "ihtitautiin". 04 Ei lääkekasvien käyttöä. 05 Kuminoiden myynti apteekkiin. 06 Pikiöljyn käyttö yskään. 07 Mök-Santtu, parantaja ja noita Tainuskylässä. 08 Ei noitien käymistä hautausmaalla. 09 Jurvan puuseppien kertojan lapsuuden aikana tekemät huonekalut. 10 Sänkyjen tekoa eniten Niemenkylässä. 11 Tuolien teko markkinoita varten. 12 Mikkelinmarkkinat Vaasassa. 13 Tuolien ja sänkyjen värit. 14 Puuseppä Mikko Perä. 15 Puuseppä Jaakko Perämäki. 16 Parkkamäen puusepät, Matti Parkkamäki. 17 Eemil Mäkisen puusepänverstas, ensimmäinen tyylihuonekalujen tekijä. 18 Kauhojen teko, Eemil Mäkinen niiden välittäjänä Helsinkiin. 19 Puuseppä Eemil Mäkinen, tyylihuonekalutyön aloittaja. 20 Puuseppä Kalle Mäkinen Eemil Mäkisen seuraajana. 21 Rokokootyön leviäminen Jurvaan. 22 Ensimmäiset tyylihuonekalut rokokoota, muiden tyylien tulo. 23 Rokokookalustojen kestävyys. 24 Rokokootuolissa 16 osaa. 25 Kertojan vävy rokokoohuonekalujen tekijänä. 26 Kustavilaisen tyylin tulo, veistokoulun vaikutus. 27 Aiemmin tehdyt huonekalut, ei koko kalustoja. 28 Kärryjen ja rekien teko. 29 Kärrynpyörien tekijät: Mikko Kangas (?) ja Kärry-Koivisto. 30 Seppä Tuomas Lehtonen. 31 Kärryn laakerit, "pussit" eli "pyssyt". 32 Seppä Tuomas Lehtonen. 33 Peuran ja Ojanperän tuulimyllyt. 34 Niemenkylästä tuotu tuulimylly. 35 Hiipakan tuulimylly. 36 Iisakki Haaran vesimylly ja sen yläpuolella oleva järvi. 37 Laulu Laukon häädöstä, sävelmä soitettuna viululla. 38 Metsän hakkaaminen tukeiksi Norinkylään saakka. 39 Maantien teko Norinkylään. 40 Tukkilaisten yöpyminen taloissa. 41 Maksamatta Kankaanpään talosta lähtenyt tukkilainen. Kesto: 00:30:43
DOI: 10.58167/eml7lk
title: AK4444 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rautio, Anni ja Rautio, Armas Aukusti,ed. s. 16.2.1910, jälkimmäisen vaimo ja jälk. s. 10.12.1897 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan vanhempien henkilötietoja. 03 Raution tila. 04 Kertojan äidinisä seppä, pajan sijainti, Rautio-nimen alkuperä. 05 Kertojan henkilötietoja. 06 Kertoja ei tunne Kittilä-nimen alkuperää, kylän nimi Alakylä. 07 Julma-Jääski ja hänen asuinpaikkansa. 08 Ei savutupia kertojan aikana. 09 Tuohikatot ja niiden häviäminen pärehöylän tultua. 10 Pärehöylän käyttö. 11 Tiilenteko Kittilässä 1940-luvulla. 12 Multakodat asuntoina. 13 Multakodan kivistä muurattu takka. 14 Kertojan kansakoulunkäynti, Alakylän kansakoulu. 15 Opettaja Fränti, Lapin maatalousseuran perustaja. 16 Fräntin muutto Kajaaniin ja toiminta kansanedustajana. 17 Koulunkäynti ja opetus kertojan lapsuudessa. 18 Oppilaat luokkahuoneiden lämmittäjinä. 19 Koulumatkat. 20 Luokkahuoneiden lämmitys ja siivous, oppilaiden vuorot. 21 Kertojan kurkkumädän sairastaminen kouluaikana. 22 Opettaja Fräntin kurinpito. 23 Nurkassa seisottaminen rangaistuksena. 24 Kurinpidon vaikutus koulussa. 25 Rippikoulu. 26 Kirkkoherra Fröberg ja lukkari Junttila rippikoulun pitäjinä. 27 Lukkari Junttilan ja taidemaalari Einari Junttilan sukulaisuus. 28 Lukkarin virka. 29 Kinkerit. 30 Papin ja lukkarin tehtävät kinkereillä. 31 Kinkerien virsiläksyt. 32 Kylänvanhimman määrääminen ja tehtävät kinkereillä, kylänvanhin A. A. Neitinen. 33 Susiparien tiedusteleminen kinkereillä. 34 Viinan osto Kemin viinakaupasta ja kuljetus Kittilään tukkilautoilla. 35 Kotipoltto kertojan aikana. 36 Kertoja kunnallisissa luottamustehtävissä 50 vuotta. 37 Verolomakkeiden täyttö kunnan virkailijoiden työnä. 38 Kertojan luottamustoimet ennen valtuustoon tuloaan, holhousasiat. 39 Kertoja kunnanvaltuustossa. 40 Ensimmäisten valtuutettujen valitseminen, vaalien tulos. 41 Neitinen, kokoomuksen ehdokas valtiollisissa vaaleissa v. 1907. 42 Paksuniemi Könkään kylän edustaja. 43 Kertoja perustanut keskustapuolueen ensimmäisen puolueosaston Alakylään. 44 Syitä Kittilän vasemmistolaisten määrään. 45 Kertojan taloustirehtöörin arvo. 46 Verotuksen järjestäminen ja pula-aika vaikeuksina kertojan uralla. 47 Kunnan ottama laina poroisäntä Ville Niskalta.
DOI: 10.58167/omudmm
title: AK4730 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lehtonen, Eino,s. 4.7.1900 01 Aleksi Väliaho, veneentekijä. 02 Piimän ja viilin tekeminen ja syömistavat; talkkunan käyttö. Lehtonen, Selma,s. 10.9.1907 03 Kertojan henkilötietoja. 04 Kertojan isän vaiheita Kanadassa. 05 Kertojan isän tapaturmainen kuolema Kanadassa ja äidin paluu lasten kanssa Suomeen. 06 Erkki Paavola, "kunnanmies", kertojan isäpuoli. 07 Kertojan veljet ja sisaret. 08 Talkkunan valmistaminen ja säilyttäminen. 09 Talkkunapuuron keittäminen ja muita talkkunankäyttötapoja. 10 Ruokaleivän valmistaminen. 11 Hiivaleivän valmistaminen. 12 Hiivan ottaminen kaljan happamesta sakasta, "tappuratukko". 13 Ohrarieska, ohut hiivaa tarvitsematon leipä ja sen tekoaika. 14 Joululimpun tekeminen oikean hiivan avulla. 15 Syksyinen leivänvalmistus ja leipien säilyttäminen. 16 Heinäväen eväät kertojan nuoruudessa. 17 Elämää Kuninkaanjoen kytötuvilla. 18 Karjankuljetuksen loppuminen kytötuvilla. 19 Alajärveläisten kansallisruoka. 20 Sienten syönti. 21 Ruokajärjestys vanhanajan taloissa. 22 "Eineen" koostumus. 23 Kasvisten vieroksuminen. 24 Päivällisen syöminen klo 12. 25 Kymmenkahvien juonti klo 10. 26 Ropsun tekeminen. 27 Illastaminen klo 18.
DOI: 10.58167/qxouej
title: AK4723 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peltola, Matti,s. 23.12.1913 01 Tuulimyllyjen materiaalihankinnat, rautaosien rakentaja Metsäpellon seppä Iisakki. 02 Puusaavien teko Luoma-aholla sotien aikana ja jälkeen; Helge Luoma-ahon keksimä höyläkone. 03 Puusaavien materiaalit. 04 Luoma-ahon kylän tuulimyllyjen alkuperä ja kohtalo. 05 Luoma-ahon kylän ainoa harakkamylly. 06 Tuulimyllyjen kivien hankinta. 07 Kivimiehiä Luoma-ahon kylällä. 08 Tuulimyllyjen rakenne. 09 Jauhamistekniikka tuulimyllyissä. 10 Tuulimyllyjen käytön loppuminen. 11 Käsikäyttöisten myllyjen käyttö. 12 Juho Sylvester Luoma-aho, sorvaustöiden tekijä Luoma-ahon kylällä. 13 Kokonaisten rukkien tekijä Urho Hannula, Hannulapakan kylästä Ojajärveltä. 14 Rukki-Matti eli Matti Peltokangas, rukintekijä, Aukeapäänkylästä. 15 Paikkakunnan rukkimalli. 16 Peltotöiden teko Luoma-ahon kylällä 1920-30-luvun vaihteessa. 17 Peltitöiden myynti. 18 Kulkukauppa. 19 Jaakko Korkea-aho, kylän vanhin valokuvaaja. 20 Haarti Kuivala, Karstaperältä kotoisin oleva valokuvaaja, Amerikan kävijä. 21 Heikki Mäkelä, kansanparantaja. 22 Heikki Mäkelän taudinmääritystapa ja lääkkeiden valmistus.
DOI: 10.58167/spfdtw
title: AK4462 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kellinsalmi, Erkki Oskarinpoika,s. 6.7.1908 Kittilän Jeesiöjärvellä 01 Kaksi poikaa poroerotuksessa. 02 Pohjoislappalaiset porovarkaissa, Hirvas-Niilan ennustama tapaus. 03 Hirvas-Niilan taidot. 04 Kertoja Kuivasalmen palkisen poromies, porojen liikkuminen paliskunnan alueella, liikkumispaikat eri aikoina. 05 Porojen kulku tuulta vasten syystalvella, petojen haistaminen vastatuulessa. 06 Poronajajien haukkuminen koirien tavoin ajaessaan, kertojan näyte haukkumisesta. 07 Koiran käyttö ja ohjaus poroja ajettaessa, ohjaussanat. 08 Kertojan koirien ja porokoirien nimiä. 09 Ajohärkien nimiä. 10 Ajohärkien pito 10-12-vuotiaiksi, porojen iän riippuminen hoidosta. 11 Porojen ruokinta kertojan lapsuudessa. 12 Eväät poroerotuksessa. 13 Kuivan lihan ja umpisuolalihan käyttöä, ei umpisuolalihaa kertojan lapsuudessa. 14 Umpisuolatun lihan teon alkaminen, Pekka Nilivaara kertojan kotikylässä ensimmäinen umpisuolatun lihan tekijä. 15 Kertojan porojen määrä, poronlihan saanti omista poroista. 16 Kertoja ei tunne poronaivojen käyttöä, poron sisälmysten käyttö ruokiin nykyään ja kertojan lapsuudessa. 17 Poron pureminen. 18 Poronpuremisaika ja -tavat ennen ja nykyään. 19 Poron puremisen epäonnistumisen seuraukset. 20 Pitkät matkat poronhoidon vaikeutena. 21 Kertoja kuljettanut poroja Ruotsiin, ajoporon taluttaminen tokan edellä poroja kuljetettaessa. 22 Ruotsiin kuljetettu 200 poron tokka, porojenajomatka Ruotsiin sodan jälkeen, talvella Tornionjoen yli. 23 Kertojan paliskunnassa 1930-luvulla 8000 poroa, porojen luovutus sodan aikana. 24 Tarina ihmisten muuttumisesta poroiksi. 25 Porot syöneet Heikki Korteniemen heinät, isännän kosto: miehen muuttuminen sudeksi uskomuksen mukaan. 26 Alakylässä ei paliskuntariitoja kuten Sodankylässä ja Kuivasalmella, runsaasti palkisten välisiä porovarkauksia.
DOI: 10.58167/cmm1yi
title: AK4567 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Salminen, Otto Arvi,Otonpoika s. 9. 6. 1907 Uudenkaupungin Putsaaressa, ylikonemestari 01 Kronoborgin reitit, matka Amerikasta Australiaan. 02 Panaman kanava. 03 Matka maapallon ympäri. 04 Sokerilasti Kanadaan. 05 Petsamoon tarkoitettu lasti sodan uhan vuoksi Norjan Kirkkoniemeen v. 1941. 06 Kertoja lomalle v. 1941, ei sotaan. 07 Kronoborg-laivan paluu Turkuun. 08 Hiililastin haku Puolasta. 09 Zachariassenin laivojen myynnit ja konemestarien siirrot, kertoja Marieborg-laivaan. 10 Marieborgin uppoaminen pommituksessa Bremenin satamassa. 11 Kertoja työssä Janhuan miinapajassa. 12 Miinaharavat. 13 Kertoja porilaisen Molanderin yhtiön palvelukseen konepäälliköksi. 14 Kertojan jääminen maihin. 15 Höyrylaivan osat - köli - panttarit eli kaaret - laidoitus - keulakaari ja perävannas - potkuriakseli, potkuri ja peräsin - keulapiikki - painolastitankit ja pohjatankit - juomavesitankit - höyrylaivan keskiosa: koneiden sijainti - keularuumat ja peräruumat - miehistötilat - päällystöhytit, ruokamessit - miehistötilat ja -messit - kansi - ruumaluukut - mastot - ankkuripeli
DOI: 10.58167/w79afk
title: AK5106 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kumpulainen, Anna Miina,Lassintytär s. 2.10.1900 Lapinlahdella 01 Ei tarinoita karhuista; karhun liikkuminen Lapinlahdella viime vuosina. 02 Paikkakunnan vanhin asutus. 03 Lohimäen vanhan isännän kertomaa 1860-luvun nälkävuosista, Lohimäellä ainoa onnistunut ohrankylvö. 04 Kertojan sisaren näkemä valkopukuinen aave. 05 Aarrevalkeista ei puhuttu. 06 Kuun asennon vaikutus töiden onnistumiseen: yläkuulla kylvöt. 07 Kuun "kiikkuminen kynsistään" pahojen ilmojen enteenä. 08 Jos uutta vuotta vasten on taivas tähdessä, se merkitsee hyvän marjavuoden tuloa. 09 Ensimmäisestä suviyöstä 200 päivää rukiin joutumiseen. 10 Sanonta "Heikki talaven taettaa, Puaval on puol talavee". 11 Matikanpyynti helmikuussa. 12 Sanonta "Jos ei kylymä kynttelinä eikä palella Paavalina, niin ei hellä heinäkuussa". 13 Sipin päivä. 14 Sanonnat " Matista neljä Mariaan, Mariasta kuus ristiin" ja "Vielä Urpoi uikuttaa kehnona kesäntulona". 15 Laskiainen ja laskiaisrieskat; laskiaissaunassa oltava hiljaa, etteivät itikat söisi kesällä. 16 Luteiden hävityskeinoja. 17 Junnu Föörin rottien manaaminen majavanhampaan avulla. 18 Junnu Föörin uskomus, että ukkosen sytyttämä kansanopiston palo olisi ollut hänen manaustensa ansiota. 19 Junnu Föörin rottien manaaminen menemään kansanopistoon. 20 Luterilaisilla ei paastoa. 21 Tunkioiden teko pelloille maaliskuussa. 22 Marian ilmestyspäivä. 23 Naisten käsityöt talvella. 24 Pellavien liotus, kuivaus, loukutus ja lihtaus. 25 Pellavien ja villojen kehrääminen ja kankaiden kutominen; tampattu sarka. 26 Kiukon Antin pitkäikäinen palttoo. 27 Pellavansiemenistä keitetty liemi lehmien lääkkeenä. 28 Lasten kulkeminen virpomassa karjalaisten tapa, palmusunnuntaina kerätty pajun- ja koivunoksia huoneiden koristukseksi. 29 Pääsiäinen ja pitkäperjantai. 30 Pääsiäistaiat: karjaonnen hakeminen; ei pääsiäiskeinua. 31 Kiikku Myllyahossa kesäisin; vanha mummo kiikkumassa, eräs tapaus; ei piirileikkiä kiikun luona. 32 Suviöiden sääennustukset; kertoja ei muista täsmälleen Yrjön päivään liittyvää sääennustusta. 33 "Koal-Markku": kaali ja peruna paleltuvat, jos on Markkuna kylmää. 34 Ensimmäinen käenkukuntapäivä. 35 Vappu. 36 Sanonta "Ristin päivä lautasella, ja Urpoi vielä uikuttaa kehnona kesäntulona"; Sofian päivään ei liity mitään erityistä. 37 Sanonta muuttolintujen tulosta "Kuu kiurusta kessään, puoli kuuta peipposesta, västäräkistä vähäsen, pääskysestä päevän verran" tai "pääskysestä ei päevääkään". 38 Erkin päivä ensimmäinen kyntöpäivä. 39 Helluntai ja helatorstai. 40 Paimenen kasteleminen karjan uloslaskupäivänä hyvän maito-onnen saamiseksi. 41 Viikonpäiviin ei liittynyt uskomuksia. Kesto: 00:30:31
DOI: 10.58167/0fcpyb
title: AK4830 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Jylhän serkukset,Hautaniemi Katriina, harmoni, Uusitalo Toni, basso, Hanhikoski Asko, viulu, Isokangas Tarmo, viulu, Harjukoski Sirpa, viulu 01 Yhtyeen esittely. 02 Haudanmaan menuetti. 03 Jeremiaan polska. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 28.5.1977 Peuralan pelimannit,Nikkola Raili, viulu, Nikkola Katri, viulu, Kupiainen Liisa, viulu, Peltonen Lasse, viulu, Lahti Pirkko, klarinetti, Mäkelä Päivi, klarinetti, Räisänen Hilkka, harmoni, Peltonen Jussi, basso 04 Yhtyeen esittely. 05 Eliaksen speli. 06 Pirunpolska. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 28.5.1977 Korpilahden pelimannit,Lahtinen Vilho, harmoni, Holopainen Risto, basso, Kopiseva Heimo, viulu, Mäkinen Matti, viulu 07 Yhtyeen esittely. 08 Koskis-Matin jenkkasikermä. 09 Vanhantalon Hermannin polkka. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 28.5.1977 Valon perheyhtye,Valo Vesa, viulu, Valo Jari, viulu, Valo Arja, harmoni, Valo Olli, basso 10 Yhtyeen esittely. 11 Häämarssi. 12 Riihipolkka. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut Mäntsälässä 28.5.1977