cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/lm5n2x
title: AK5120 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Roivainen, Lyyti o.s. Tuovinen,s. 2.5.1899 Lapinlahden Martikkalassa 14 Kertojan henkilötietoja. 15 Kertojan vanhemmat, isä metsätöissä. 16 Kotimökki; Pakolan mökki, savutupa, jossa kertoja syntynyt. 17 Rantalan mylly, kertojan isä myllärinä. 18 Kertojan kodissa ei leivän puutetta, muissa talouksissa syöty pettua. 19 Kertojan äiti ja sisarukset, sisar miehensä kanssa teki mökin Ruostesuolle. 20 Piirileikit. 21 Hanurinsoittajat, mm. Jussi Hyrkäs; paras soittaja Pörsänmäeltä, ei viulunsoittajaa. 22 Piirileikki, tansseja Lammasvirran taloissa; piirileikkilaulu "Lammasvirralla pienet aallot". 23 Puhemiehen tehtävät, puhemiehen paita. 24 Kertojalla ei häitä, kuuliaisten tanssiminen. Hiltunen, Maria,Pekantytär s. 17.3.1888 Lapinlahdella 01 Kertojan henkilötietoja, koti ja perhe. 02 Tuvan sisustus. 03 Syntymäkylä Tölvä, ei savutupia kertojan nuoruudessa. 04 Tuvan sisustus, astiakaappi. 05 Kertoja ei muista pelimanneja; kodin uskonnollisuus. 06 Kalastus, nuotanveto. 07 Veneet, kertoja ei muista veneentekijöitä. 08 Ei kirkkovenettä. 09 Suurista nälkävuosista ei kerrottu. 10 Peltoviljely, ei kaskia. 11 Sienien syönti. 12 Kertoja saanut palkinnon toiminnastaan osuuskaupan hyväksi. 13 Tölvässä ei muita kauppoja kuin osuuskauppa. Halonen, Eero,s. 19.9.1909 25 Kertoja soittaa Suolahden talon ruokakelloa, ääninäyte. 26 Kertojan setä Antti Halonen laulanut seuraavaa laulua. 27 Laulu "Ukolla ja akalla ol vasikka, nyt on laulu puolessa". 28 Antti Halonen edellisen laulun laulajana, ei laulanut muuta. 29 Heikki Halonen, viulutaiteilija; kertoja ei tuntenut Pekka Halosta. 30 Kuvanveistäjä Emil Halonen. 31 Emil Halosen sanonta kertojasta ja tämän veljistä "Kyllä haju housussa riittää".
DOI: 10.58167/9pxliw
title: AK4718 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Korkea-aho, August,s. 6.1.1908 01 Kertojan kotimetsät. 02 Metsänhoito vanhaan aikaan. 03 Talviteitä. 04 Kirkolle kulkeminen kertojan kodista. 05 Hevosjalostusta kertojan kotona. 06 Kilpahevosten pito Alajärvellä. 07 Sortti ja Piukka, Kurejoen ja Vimpelin oriita. 08 Vanhaan aikaan käytössä olleita muokkausvälineitä. 09 Kestikievari Hoiskossa. 10 Juttu sanavalmiista kestikievarin kyytipojasta. 11 Kertoja lankunajossa isänsä kanssa. 12 Hoiskon kauppoja kertojan lapsuudessa. 13 Veräjät ja portit kertojan lapsuudessa. 14 Luoma-ahon sepän tekemät saranat. 15 Portit, hilat ja veräjät. 16 Kertojan pihapiirin aitat. 17 Seppiä Alajärvellä. 18 Risukarhin käyttö. 19 Vapunviettotapoja vanhaan aikaan. 20 Pääsiäiskokkojen polttaminen. 21 Pääsiäistrullit. 22 Pyhän pyhittämiseen liittyviä uskomuksia. 23 Pyhäpäivän vietto vanhaan aikaan. 24 Nuorisoseurantalon kunnostaminen talkoilla.
DOI: 10.58167/3ab4li
title: AK5038 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ilona Porman kanteletytöt,laulu- ja kanteleyhtye 01 Laulu ”Jäi toiset aamulla nukkumaan”. 02 Laulu ”Jos voisin laulaa kuin lintu voi”. 03 Mollipolska. 04 Laulu ”Käy tyttö armas sä metsän helmaan”. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Porma, Ilona o.s. Merikallio,Otontytär s. 9. 5. 1910 Haapavedellä, asunut Oulaisissa, 5-kiel. kantele 06 Laulu Lemmenvalssi ”Miks tunteet minulle annettiin”. 07 Laulu Keltaisten lehtien leikki ”Mä kauneimmat ruusuni sulle”. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Kantele- ja lauluyhtye 13 Laulu ”Muistan lapsuuteni kanteletta aina”. 14 Laulu vaarin kanteleesta. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Ella, Iris ja Porma, Ilona,ed. laulu, jälk. laulu ja kantele 10 Kansanlaulu ”Tuoll on mun kultani”. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Korhonen, Anna-Liisa,laulu ja kantele 08 Laulu Syysmaisema ”Syysruskoa niin kuin verta”, oma sävellys, sanat Antti Kylmänen. 09 Laulu Toukokuun tie ”Et tule tällä tiellä vastaani toukokuu”, oma sävellys, sanat Antti Kylmänen. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Porma, Merja,kantele 11 Kansansävelmä 5-kielisellä kanteleella. 12 Metsäjärvi, säv. T. Elovaara. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Halme, Jouko,kaupunginhallituksen 2. varapuheenjohtaja 05 Lahden kaupungin tervehdys Kanteleparaatille. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980
DOI: 10.58167/jedm9j
title: AK4202 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nyman, Hulda,s. 17.8.1905 Kirvussa 01 Mustalaiskielen sanastoa. 02 Rokkoepidemia kertojan lapsuudessa. 03 Mustalaiskielen sanastoa ja esimerkkilauseita. 04 Romanimiehen puku. Kesto: 00:23:44
DOI: 10.58167/o3ular
title: AK4575 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lucander, Eino,Kallenpoika s. 2. 10. 1904 Uudessakaupungissa 01 Kertojan käsitys poliisin valtuuksista. 02 Kertojan pidätys juopumuksesta Uudessakaupungissa ja ottelu poliisin kanssa matkalla putkaan. 03 Kertoja merivoimissa, signalistikurssin käyminen. 04 Putkaan joutuminen eräänä vappuna asevelvollisuusaikana ja sitä seurannut lomakielto. 05 Poliisin kanssa käydyn ottelun seurauksena rangaistusvaatimus kertojalle sotaväkeen. 06 Pitkät tanssimatkat kävellen. 07 Puuteaika v. 1917. 08 Veneiden teko. 09 Ruuhien teko. 10 Veneenteko käsityöammattina. 11 Kivityömies Emmanuel Varjo, veneentekijä. 12 Valooriveneet. 13 Veneentekijä Emmanuel Varjo. 14 Veneveistämö. 15 Saaristolaisten tekemät veneet. 16 Verkkojen kutominen. 17 Erään merimiehen Välimerellä näkemä suuri merikäärme. 18 Kertojan Atlantilla ja Välimerellä näkemät valaat. 19 "Vasarapäät". 20 "Brinkarit", suuri kaloja; niiden syöminen ja rasvan käyttö. 21 Köysien tarkastus säännöllisesti. 22 Raa´annokkien, jalansijojen ja käsiproppujen tarkastus ja korjaus mastoissa. 23 Käden irtoaminen vaijeripropusta märssypurjetta kiinnitettäessä, eräs vaarallinen tilanne. 24 Ei aikaa rukoilla vaarallisissa tilanteissa, kiroilu. 25 Kasku papista ja merimiesten kiroilusta. 26 Eräs vanha merimies Ihodesta, vaimon komentaminen katolle pahalla ilmalla. 27 Edellä mainitun vanhan merimiehen yritys kävellä vettä pitkin. 28 Vanha pariskunta kadonnutta lehmäänsä etsimässä, kasku.
DOI: 10.58167/q8oavs
title: AK4112 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Paukku, Matti,s. 22.9.1902, asuu Rantasalmella, maalari, huuliharppu 01 Kertoja maalarina. 02 Seinätaulujen maalaaminen, lasille maalatut lauseet. 03 Kiviniemen maantiesillan maalaaminen. 04 Lauseiden maalaaminen lasille. 05 Ojankaivutyössä Rantasalmella; eräs väärinkäsitys kertojan pyytäessä lomaa. ("loma" = 'rautakanki') 06 Kertojan mökin osto Rantasalmelta ja tielautakunnan puheenjohtajan kohtaaminen. 07 Erään Kolkontaipaleella asuvan karjalaispariskunnan lehmän astutus isossa talossa, maksu heinätyöpäivinä. 08 Kertojan paketin vienti sota-aikana korpraali Kososelle, lehmän astutus tämän talossa maksutta sodan jälkeen. 09 Evakkonainen pyytämässä maito- ja voikorttia Rantasalmen kansanhuollossa, eräs tapaus. 10 Karjala-lehdessä julkaistu kasku Karjalan takaisin tulosta. 11 Kasku Kivennavan papista ja juoposta sepästä. 12 Kasku kivennapalaisesta eukosta: alapuolen siivoaminen". 13 Kesselin seppä Raudussa, nimen saanti kiroilutavan mukaan, "voi kesseli". 14 Kesselin sepän metsästysjuttuja: teeripoikueen ampuminen väännetyllä haulikolla, sorsapoikueen pyynti sadetakilla. 15 Kesselin sepän kertomus kohtaamastaan karhusta: karhun taltuttaminen tervaskannolla ja kiveksille pudotetulla leivänkannikalla. 16 Pappi ja kanttori metsästysretkellä, kanttorin kepposet papille, kasku. 17 Kertojan hyvän katiskamallin saaminen Saidan-Jussin emännän saunanpenkkiin jättämästä takapuolen jäljestä. 18 Kertoja Helsingissä tamperelaisen maalari Heino Allénin oppipoikana. 19 Maalausurakoita Kannaksella, Allénilla vaimo Pyhäjärvellä. 20 Urakoista sopiminen, kertojan puhelahjojensa käyttö kunnanisien taivutteluun. 21 Maalien ja liisterin teko. 22 Tärpätin käyttö ohennusaineena. 23 Liimavärien teko.
DOI: 10.58167/vyw7gp
title: AK5105 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kumpulainen, Anna Miina,Lassintytär s. 2.10.1900 Lapinlahdella 01 Äitipuolen lapsille näyttämä piru js sen karkottaminen rukoilemalla (jatkoa edelliseen nauhaan). 02 Ei hautausmaan haltijaa, luiden hakeminen hautausmaalta taikakaluiksi; ei karhunhampaaseen tai -kynteen liittyviä uskomuksia. 03 Junnu Föör, kulkeva seulojen ja pohtimien tekijä, povarina ja noitana esiintynyt. 04 Uskoteltu hirvijahti Hirvikonniemessä, johon Junnu Föör pilanpäiten kutsuttiin apuun taikoja tekemään, palkkioksi vasikanlapa muka hirvenlapana. 05 Tulikuuma rieska Junnu Föörin poveen, Hirvikonniemen Eerikan kepponen. 06 Ikiliikkujantekijä. 07 Kertojan unessa saama tieto sodan loppumispäivästä. 08 Kertojan ennusuni, jossa ennustettiin onnettomuutta, ja sen toteutuminen: päivällä kuoli lehmä. 09 Kertojan näkemä ennusuni poikansa lomalle tulosta ja sen toteutuminen. 10 Kertojan ennusunet lisämaan saannista ja niiden toteutuminen; naapurin isännän lisämaan saanti. 11 Ei muita yliluonnollisia kokemuksia. 12 Karjaonnen varastaminen toisten navetoista, kertojan lampaalta katkaistu saparo pääsiäisyönä. 13 Kirnuun kaksinkertainen pohja, jolloin pohjien väliin voitiin panna voionnea tuottavia esineitä kuten varastettuja lehmänkarvoja yms. 14 Para, uskomusolento. 15 Ei vääränrahantekijöitä. 16 "Vaihdokas"-sanan merkityksiä, käytetty poikkeavista ihmisistä. 17 Kirkkoajan pyhittäminen, ei ulkotöitä. 18 Pitkänmäkeläisten kirkkopolku ennen Heinäahon maantietä. 19 Kenkien kantaminen kirkkomatkalla. 20 Näkki ja maahinen, tuntemattomia käsitteitä; ei jättiläistarinoita. 21 Martikaiset, voimamiehiä. 22 Ei eläinsatuja; susista ja karhuista kerrottu, Haukkuva-paikannimen selitys. 23 Kertojan äiti palveluksessa Salojärven Heikkilässä, veljesten peräkkäin rakennetut navetat. 24 Palkkaan kuuluneet vaatteet: kivijalkapaita, hame, nuttu, yksipohjaiset pieksut, sukat; Salojärven Heikkilässä ruokaa riittävästi. 25 Karjan laskeminen varhain keväällä ulos, paimenien ja lehmien paleleminen. 26 Paimenen laulaminen metsässä petojen pitämiseksi loitolla. 27 Vuosipalkka kertojan äidin eri palveluspaikoissa. 28 Käärmeen loitsiminen vihamiehen luo, tapaus jolloin Mörkö-Lassi tyytymättömänä saamaansa kohteluun loitsi kaksi käärmettä kunnalliskodin isännöitsijän huoneeseen. 29 Kertoja ei ole kuullut käärmeen menemisestä ihmisen sisään. 30 Tulikettu. 31 Pääskysten talvehtimiselle ei selityksiä.
DOI: 10.58167/f6vgtr
title: AK4799 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Yliviikari, Eero Einari,s. 22.10.1903 Karkun Kiuralassa, maanviljelijä 01 Henkilötietoja. 02 Kalle Ståhlström eli Kallelainen Vammalan Storminkylästä, maalari, kukkakauppias. 03 Kalle Ståhlströmin kertomaa Tukholmassa olostaan: kuninkaanlinnan freskojen maalaaminen ja kuninkaan kanssa sovittu tapaaminen. 04 Ruustinnan käynti Kallelaisen asunnossa, eräs tapaus. 05 Kallelaisen kommentti rovasti Svanbergin esitellessä yleisölle Tyrvään kirkon seinämaalauksia. 06 Lastenloru "Semmosta juttua kun susi vei kuttua". 07 Hilja Mäkisen kiittely "Suurkiitos, paljon kiitoksia, monta tuhatta kiitosta". 08 Karkkulaisten isäntien oman pitäjänsä kehuminen tyrvääläisille, kasku. 09 Kehdot. 10 Lattioiden epätasaisuus. 11 Penkit ja "pöytätoolit". 12 Höylääminen istuinpenkillä. 13 Hietaniemen Juhan ja Lehtimäen Anselmin sontirekien teko. 14 Rekien teko, reen osat. 15 Puuanturareet; anturoiden teko ja kiinnitys. 16 Vaulo, vitsa- tai rautalenkki. 17 Napakaira. 18 Anturoiden kiinnitys rekeen. Kesto: 00:29:40
DOI: 10.58167/c8rpni
title: AK5091 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Partanen, Joonas,Kallenpoika s. 15.1.1894 Lapinlahdella, kansakoulunopettaja 01 Kauppias Kumpulaisen jäniksenmetsästys, tapaus vuodelta 1899. 02 Jänisten runsaus v. 1916-17; riistan käyttö ravintona. 03 Kauppias Kumpulainen paikkakunnan ensimmäinen pyssymies. 04 Loukuilla pyynti ja loukun rakenne. 05 Rihmasten teko metsäkanoille. 06 Riekkojen pyynti ja myynti norjalaisille Utsjoella 1970-luvulla, samoin lohenpyyntiä. 07 Kertoja ei tiedä hevosenjouhien käytöstä. 08 Jänislangat. 09 Kertojan tuntema ketunpyytäjä; kahvinkeitto ketunpyytäjän mökissä. 10 Lippusiiman käyttö. 11 Riistalinnut; riistalla ei merkitystä ruokataloudessa. 12 Pyypiisku, lintujen houkutuspilli; kuvien käyttö teerenmetsästyksessä. 13 Ei pyydyksiä kaurapeltoon, jänisten ajaminen ruispellosta kertojan lapsuudessa. 14 Hirvien runsaus nykyään; peurankuoppia ei mainittu. 15 Näkkiä ei mainittu uskomuksissa; kaivossa asuva kaivoukko, jolla peloteltu lapsia. 16 Lähteitä: Lammaskallion lähde, Karhulähde; arvelua nimien alkuperästä, ei lähteisiin liittyviä uskomuksia. 17 Kapulasillat ja pitkospuut, kapulatie Rokuansaloon. 18 Rokuassa asunut viinankeittäjä. 19 Talvitiet; ei kirkkopolkuja. 20 Iisalmen kirkossa käyminen kesällä ennen heinäaikaa, yöpyminen. 21 Osan Varpaskylästä liittäminen Lapinlahteen. 22 Kirkkomatka Iisalmeen jalan ja veneillä; kirkkovene ja sen säilytyspaikka. 23 Lyyran höyrylaiva, sen teettäminen kertojan lapsuuden aikana, laivan liikennöinti. 24 Laivan teettäjä vanha Lyyra ja hänen poikansa koneseppä Hermanni Lyyra, "Iisalmen paras moottorimies". 25 Lyyran sukua. 26 Almanakan paikka tuvassa ikkunan pielessä, kertojan vaimon lukemaan opettelu almanakasta ja myöhempikin almanakan tuntemus. 27 Kertojan opettelu lukemaan virsikirjasta; käytössä olleet veisuukirjat: virsikirja, myöhemmin myös Siionin virret. 28 Ei arkkiveisuja. 29 Lasten huvittaminen saduilla ja arvoituksilla. 30 Loru "Hyys hyys Hyvölään, Hyvölän koirat haukkumaan", lausuttu sille joka ei arvannut arvoituksia. 31 Arvoituksia: "Lattian levyinen, lehen kevyinen" - savu tuvassa, "Hepo tallissa, häntä katolla" - uuni. 32 Satu ketusta ja karhusta: kettu narrasi karhun kalastamaan hännällään avannosta. 33 Ei kastamattomaan lapseen liittyviä uskomuksia; vaihdokas pimeyden henkiolento, kalevanpojista ei puhuttu. 34 Loitsu "Synny para, synny para". 35 "Musta kirja". 36 Maanväestä ei puhuttu; haltiat: tallin haltia. 37 Hevosen kengittäminen tuvassa, ei tuotu muita eläimiä tupaan. 38 Sieniä ei aiemmin syöty; sienien keruun alkaminen n. 20 vuotta sitten, kauppias Halonen ensimmäinen sienien ostaja. 39 Tuohityöt.
DOI: 10.58167/xo03ni
title: AK5252 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Saarinen, Kalervo Ilmari,s. 16.3.1917, sähköteknikko 01 Kärrynakselin juurirengas ja sen teko kankiraudasta. 02 Kuparin ja messingin käyttö juotoksiin. 03 Avaimen teko, haitan juottaminen messingillä runkoon. 04 Ei kellojen valamista, lehmänkelloja korjattu juotoksilla. 05 Sepän työkaluja: vasara, leka, meisseli, setsi, senkit, parri. 06 Erilaisia pihtejä. 07 Sirppien ja viikatteiden kallitseminen. 08 Viikate- ja sirppiseppä Petkeleen kylässä. Huhtaniemi, Heikki,s. 26.6.1908, seppä 09 Kertojan henkilötietoja. 10 Kertojan suku Ahlaisista, seppiä, isoisä Vilhelm ja isä Juha Meiberg. 11 Isoisä pyssyseppä, pajan sijainti Pomarkunkylässä. 12 Isoisän luodikoiden teko. 13 Isän rakentama paja, hänen tekemänsä rattaiden ja rekien raudoitukset. 14 Vihtori Nordling kärrynpyörien ja rekien tekijä. 15 Isä seppänä, ei valutöitä. 16 Hevosten kengittäminen, kertoja saanut kengitysopin sotaväessä Terijoella. 17 Rauta Noormarkun pruukista, raudan laatu. 18 Isän tekemät lukot. 19 Pyörien raudoittaminen, mitan otto. 20 Kertoja isänsä apumiehenä, myös tytöt olleet apuna. 21 Isä tehnyt puukkoja ja kirveitä, tilaustöitä; kertoja myynyt tekemiään puukkoja toripäivillä. 22 Kalle Vastamaa, puukontuppien tekijä. 23 Kertoja tehnyt sirppejä, hakokirveitä, raivauskirveitä ja vesureita. 24 Kirveiden terästäminen. 25 Sepän työkaluja: kengitysvasarat, takovasarat. 26 Viikatteiden kallitseminen. 27 Sepän työkaluja: leka, kirvespihdit, käsipihdit. 28 Reiän lyönti pultilla. 29 Nykyään porakoneita ja puhalluskoneita, palkeiden käyttö ennen. 30 Leikkuurauta. 31 Rattaanakselin takominen. 32 Jenkaaminen ja mutterien teko, itse tehdyt ja ostetut jenkatapit. 33 Karkaisu veteen ja öljyyn. 34 Sanonta ”Otettiin takasin niin kun Tuhti lehmääs”. 35 Takaisinotto karkaisussa, värin määrittely: ”koppelonkirjava”, taivaansininen, ”merankusen” väri ja ”purpuranpunainen”. 36 Hitsaaminen, hiekan ja puraksen käyttö. 37 Messingillä juottaminen. 38 Työn ääniä pajassa: puukonterän takominen. 39 Puukonterän tekovaiheita. 40 Takovasarat. 41 Kivihiilen käyttö pajassa, puuhiiliä ei enää saatavissa. 42 Puukonterän karkaisu öljyssä. 43 Puukkotilauksia enemmän kuin kertoja pystyy tekemään, sairaus esteenä. 44 Porakone ja viilapenkki, ääninäyte viilauksesta ja koneen käyntiääntä. 45 Työn ääniä: puukonterän ruodon takomista, koneen hurinaa, puukonterän karkaisu öljyssä. 46 Takaisinotto, työvaihe karkaisun jälkeen, ja seuraavat työvaiheet. 47 Työn ääniä: puukonterän smirglaus, terän silitys hihnalla ja hiominen kovasimella, veistokokeilu puuhun. 48 Työn ääniä: puukonpään kiinnittäminen, haastattelija valokuvaa. 49 Vanha puukontuppi. 50 Valmiin puukon kokeilua.
DOI: 10.58167/ycgktt
title: AK4931 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eronen, Ida o.s. Suihko,s. 17.9.1902 Ilomantsin Kuuksenvaarassa, asunut vuodesta 1923 Mekrijärven Särkässä 01 Verilettutaikinasta uunissa paistettu veririeska. 02 Mykysoppa, lihakeitto jossa verimykyjä; ei mykyjä kalakeittoon. 03 Veriruoat, ei verileipää. 04 Sipulin käyttö. 05 Sipuleita kahta lajia. 06 Kaaliruoat: kaalisoppa, -kääryleet, -piirakka ja -maito. 07 Kaalipiirakka. 08 Kaalia ei säilötty, sen säilyminen kellarissa, hapankaalia ei tehty. 09 Kurkkua ei tunnettu kertojan lapsuudessa; kotona viljellyt vihannekset. 10 Kertojan veli opettaja. 11 Marjapensaat ja omenapuut. 12 Humalan käyttö kotikaljaan, sanonta "Oisin pannut olutta vaan uuvun kahta kappaletta, humaloita ja maltassii". 13 Mustikoiden käyttö: mustikkapiirakka, -keitto, -kiisseli ja -puuro.
DOI: 10.58167/h2wxv5
title: AK4350 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haavisto, Kerttu Kaarina ent. Kangas, o.s. Haavisto,s. 26.11.1924 Lapuan Ritamäellä, ent. patruunatehtaan työntekijä 01 Laulu "Hurjalla hulivililuonnolla sillä on niin hauska elää". 02 Seuraava laulu tehty alkuaan Hilja Riipisestä. 03 Laulu "Laulamme laulun Villelle tässä". 04 Laulu "Ja sellaisia terveisiä kun Peräkorven Jukka". 05 Laulu "No kuka siellä hakkaa kun Marjaana makkaa". 06 Piirileikkilaulu "Käki kukkuu Ala-Nurmoos". 07 Piirileikkilaulu "Suu oli sulla kun ruusunnuppu". 08 Laulu "Ja Lapuan laki se on alakunsa saanu", katkelma laulusta. 09 Laulu lapuanliikkeen ajalta "Vuosi takaperin talo oli mulla". 10 Laulu "Marjalunnin Jukka se poikajoukos". 11 Raippa-akkain juttu: naisten puuttuminen piiskaamalla kylässä vietettyyn huonoon elämään. 12 Laulu sodan ajalta "Puntisreissumme Aunuksen kaupunkiin". 13 Laulu sodan ajalta "Enpä kerro teille suotta, kuinka monta ompi huolta". 14 Laulu sodan ajalta "Me tulimme Suomenmaasta tänne Aunuksen kaupunkiin". 15 Piirileikki ja parimarssi sodan aikana. 16 Työt patruunatehtaalla sodan aikana. 17 Leikkuukökät. 18 Kertoja hierojana.
DOI: 10.58167/hfzqb8
title: AK4171 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ristin pelimannit,joht. Oiva Ikonen 01 Veikon valssi. 02 Pappilan pellossa, jenkka. 03 Tummat silmät, valssi. 04 Selma-valssi. Kopio radiosta, äänitetty 1972. Kesto: 00:09:38
DOI: 10.58167/bx1qv4
title: AK5224 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mäntylä, Elsa Inkeri,s. 11.3.1905 01 Kertojan ja hänen isänsä henkilötiedot. 02 Kertojan isänsä mukana Karjalassa radanrakennustyömaalla, käynyt rippikoulun ja kansakoulun Karjalassa. 03 Harmonikanrakentaja Yrjö Elomaan tapaaminen Helsingissä, hänen asuin- ja työpaikkansa siellä; Elomaan verstas Lönnrotinkatu 22:ssa. 04 Yrjö Elomaan harmonikansoitto ja hänen tekemänsä hanurit. 05 Yrjö Elomaan Helsingissä viettämät vuodet ja kertojan avioliitto Yrjö Elomaan kanssa. 06 Yrjö Elomaan apulaiset Helsingissä harmonikkaverstaassa, kertoja verstaassa töissä. 07 Kertojan ja Yrjö Elomaan elämänvaiheita, Yrjö Elomaan meno Lahteen harmonikankieliä valmistavan tehtailijan avuksi ja tulo Tampereelle lentokonetehtaalle. 08 Yrjö Elomaan hankkima viilausoppi. 09 Yrjö Elomaan työt Sameli Elomaan kanssa Kurikassa ja muutto Helsinkiin. 10 Kertoja Yrjö Elomaan mukana Lahdessa talvisodan aikana, muutto yhdessä Pirkkalan Haikkaan. 11 Yrjö Elomaa rakentanut talon ja harmonikkaverstaan, hänen työnsä Pirkkalan harmonikkaverstaalla ja uudet harmonikkamallit. 12 Yrjö Elomaan Amerikasta hankkima värähdysmittari, kertoja myynyt mittarin Kouvolan Harmonikkatehtaalle. 13 Yrjö Elomaa ei tehnyt loppuaikoina kieliä. 14 Yrjö Elomaan kuoltua v. 1960 kertoja myynyt harmonikkaverstaan tavarat. 15 Yrjö Elomaa ei enää Tampereella ollessaan esiintynyt, hänen kuolemansa v. 1960. 16 Yrjö Elomaan luonne työntekijänä. Järvensivu, Yrjö,s. 10.11.1905 Pirkkalan Sionkylässä 17 Kertojan henkilötietoja, isän torppa erotettu Valkilan kartanosta n. v. 1900. 18 Kertojan kotitorpassa asunut väki, kertojan muistoja lapsuudestaan. 19 Muistelua kapina-ajalta. 20 Eräs perunanhakumatka, muistelma vuodelta 1918. 21 Kertojan henkilötietoja; kertoja paimenena. 22 Lauri Sikojärvi opettanut kertojaa katsomaan auringosta ajan ja suunnan. 23 Kertoja renkinä, hevostenhoitajana. 24 Kertojan suhtautuminen viinaan. 25 Kertojan renkinä olo. 26 Kertojan halkojen ajo Nokialle.
DOI: 10.58167/vtkhzv
title: AK4089 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Udd, Matts ja Udd, Nils,selostus ruotsiksi 01 Noidat. 02 Verenpysäyttäjä. 03 "Mare", uskomusolento. 04 Kummitukset. 05 Voionni. 06 Ammattikutojat. 07 "Opsito", nuorten illanvietot syksyisin, tanssit. 08 Palvelusväen vapaaviikot. (lösveckor) 09 Gustaf Grönros, savenvalaja. (krukmakare) 10 Tuohitöitä ei tehty. 11 Lehmien laskeminen keväällä ulos. 12 Kummituksista. 13 Aarretarina. 14 Vanha tarinankertoja. 15 Öljylamput. 16 Kynttilöiden teko. 17 Kastamaton lapsi, uskomukset. 18 Synnyttäneen naisen kirkottaminen. 19 Hammassäryn parantaminen. 20 Pikiöljyn käyttö lääkinnässä. 21 Seppä Bergström. 22 Ei pyssyseppiä eikä valuseppiä. 23 Lasitehdas. (Berga glasbruk) 24 Ruukinpatruuna. 25 Vappu: lapset paljain jaloin. 26 Pääsiäiskokot ja pääsiäisen vietto. Kesto: 00:32:30
DOI: 10.58167/8rbn60
title: AK4569 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vuorinen, Jalmari,Fredrikinpoika s. 14. 4. 1905 Uudessakaupungissa, alikonemestari 01 Matkan jatkuminen ja paluu Suomeen (jatkoa nauhalta AK/4568). 02 Kertoja Suomen Höyrylaivayhtiölle v. 1927 ja takaisin Zachariassenille v. 1929; Olofsborg-laiva. 03 Pula-aika v. 1930-31. 04 Kertoja kesälomasijaisena Turun ja Tukholman välillä v. 1931. 05 Kertoja ahvenanmaalaisella Bomarsund-laivalla, Venäjän rahdit. 06 V. 1933 merimieslakko. 07 Kertoja Zachariassenin laivoilla, kahden laivan myynti. 08 Ahvenanmaalainen Havnia-laiva. 09 Kertoja v. 1936 Zachariassenin Rolfsborg-laivalla. 10 Kertoja tunkkina eräällä Zachariassenin laivalla: Japanin matka, kertojan paluu Suomeen ja laivan matkan jatkuminen maapallon ympäri. 11 Kertoja maissa joitakin vuosia. 12 Kertoja Paulinin Nagu-laivaan välirauhan aikana, matka Liinahamarista Yhdysvaltoihin. 13 Buenos Airesista haettu lasti. 14 Matkan jatkuminen: paluu Liinahamariin, purjehtiminen pitkin Norjan rannikkoa ja lastin toimitus Suomeen. 15 Purjehtiminen sodan aikana, Ruotsin rannikon hyväksikäyttö. 16 Ei Päiväntasaajan ylitysseremonioita; pullon hakeminen kapteenilta Päiväntasaajalla ja Bornholman kohdalla. 17 Jäätyminen Hampurin satamaan talvella 1942, pommitukset. 18 Muonan saanti Saksasta sodan aikana. 19 Kielin kanavan ja lahden miinoitus ja pommitus. 20 Pommitetut Saksan kaupungit. 21 Kotkan pommitukset v. 1942, tulipalo laivassa ja kertojan loukkaantuminen. 22 Kertoja Imatra-laivassa: käynti Emdenissä, pommitukset ja saksalaisen luotsin menetys. 23 Kertoja Thelma-laivalla v. 1947-49. 24 Kertojan viimeinen matka v. 1955. 25 Kertojan palvelemien laivojen määrä.