cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/kckzfz
title: AK4224 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vuorinen, Eino Mikael,Aukustinpoika, s. 25.9.1911 Jurvassa 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä räätäli. 03 Kertoja isänsä apuna räätälintyössä. 04 Kertojan isän toiminta-alue. 05 Ompelukone. 06 Kertojan äidinisä Elias Parkkamäki, puuseppä. 07 Astioiden ja jyvälapioiden teko haavasta. 08 Isoisän tekemät puuastiat. 09 Saunakiulut. 10 Viilipunkit. 11 Jyvälapioiden teko, ei vakkoja eikä pohtimia. 12 Leppää ei käytetty. 13 Haapa-astioiden myynti. 14 Isoisän tekemät piirongit. 15 Kertojan setä Eino Vuorinen, puuseppä. 16 Kertojan setä Eero Vuorinen. 17 Puuseppä Vihtori Mäki, nurkkakaappien tekijä. 18 Eero ja Eino Mäki, puuseppiä, edellisen poikia. 19 Kertojan meno kotiteollisuuskouluun v. 1929. 20 Kotiteollisuuskoulun oppilaat. 21 Kertoja kotiteollisuuskoulussa kolme vuotta, huonekalujen teko myyntiin. 22 Tilaustöiden teko kotiteollisuuskoulussa. 23 Kotiteollisuuskoulussa tehdyt kalustomallit. 24 Höyläpenkkien ja työkalujen teko kotiteollisuuskoulussa. 25 Talonpoikaisrokokookalusto, sen osat. 26 Ei kapioarkkujen tekoa kotiteollisuuskoulussa. 27 Talonpoikaisrokokoo. 28 Leikkausten teko ja siinä tarvittavat työkalut. 29 Koururaudat. 30 Sarvihöylän käyttö. 31 Sahaaminen. 32 Ensimmäinen vannesaha poljettava. 33 Veistokoulun koneet. 34 Sulo Männyn oikohöylä. 35 Kertoja Sulo Männyn palveluksessa. 36 Kotiteollisuuskoulun opettaja Jaakko Haara. 37 Marttilan tulo kotiteollisuuskoulun opettajaksi. 38 Sulo Mänty työnantajana. 39 Kertojan meno Toivo Laitalan palvelukseen, siellä tehdyt kalusteet. 40 Veistokoulussa tehdyt huonekalujen piirustukset. Kesto: 00:31:46
DOI: 10.58167/fn6hyc
title: AK4685 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Uusi-Lähteenmäki, Kalle,s. 1909 01 Vanhan Pukaran kylä; kertojan henkilötietoja ja kertojan vanhemmat. 02 "Vuoden kauheimmat päivät: siantappopäivä ja lukusijapäivä", sanonta. 03 Sian kasvatus ja tappaminen hirttämällä, veren päästö sianruhosta. 04 Virren veisaaminen ennen sian tappamista. 05 Sian tappaminen ja käsittely tapon jälkeen. 06 Hamppujen loukutus kovaa työtä. 07 Lukusijat, eräs tapaus. 08 Riihipäivät, rukiin puinti ja jauhaminen, puinnin vaiheita. 09 Rukiintähkien jauhatus eläinten ruoaksi. 10 Vesiratasmyllyt varhemmin. 11 Tähkäjauhoista eläimille tehty ruoka, lehtien haudutus lehmän ruoaksi. 12 Rukiinoraat eläinten ruokana, leikkuu sirpillä. 13 Kaskinauriiden kylvö, kaskenpoltto ja viimeiset kasket Mouhijärvellä, ei kertojan aikana. 14 "Juureisen" viljely. 15 Esimerkkejä ruokatilanteesta nälkävuosina 1860-luvulla. 16 Kaskinauriin käyttö ihmisten ja eläinten ruoaksi. 17 Eläinten ja ihmisten taudit ja parantaminen, nokkosten käyttö lääkkeenä. 18 Ei lääkäreitä Mouhijärvellä varhemmin. 19 Tillo, eläintenparantaja Mouhijärven Selkeessä. 20 Kaarlo Sianoja, ihmisten ja eläinten parantaja, hanen kuolemansa v. 1918. 21 Luonnosta saadut lääkeaineet, esim. rautalehti ja pihka. 22 Varikakut ja niiden valmistus imeltämällä. 23 Silakan ja höystön käyttö leivässä, höystökakko ja sen valmistus. 24 Höystökakko ja hiivaleipä eli rieväkakko jouluruokina, niiden valmistus, hiivan otto sahdista. 25 Sahdin säilytys lähteissä tai muissa kylmissä paikoissa. 26 Uutiskakon leipominen, leivän koko ja valmistus. 27 Uutiskakkojen syöminen ja antaminen talon työntekijöille. 28 Verimakkara, veripannukakku ja -palttu, ei verileipää kertojan kotona. 29 Mouhijärveläiset ruoat, perunasoppa. 30 Aaveiden kuunteleminen Marian päivän ja pääsiäisen vastaisina öinä, kuullut äänet enteinä. 31 Siansorkkien ja -korvien syöminen laskiaisena. 32 Sianluiden vieminen laskiaisyönä neljän tien risteykseen, taian vaikutus sikojen menestymiseen. 33 Juhannuksen ja uudenvuoden taiat. 34 Trullit Mouhijärvellä kertojan lapsuudessa, trullien tekemät taiat karjalle, trulleina käyneet henkilöt ja heidän trullipussinsa. 35 Trullien leikkaamiensa karvojen punnitseminen ns. Mustassa myllyssä Hämeenkyrössä. 36 Vihdan heittäminen, taika tulevan puolison ennustamiseksi. 37 Nuorten tyttöjen rautalankaa sisältävät puserot ja hameet. 38 Kiven vieminen ruisvainiolle, sen alle tullet hyönteiset enteinä. 39 Helavalkeiden polttaminen ja polttamispaikat, mm. Leivätön Hämeenkyrössä, sen sijainti. 40 Helavalkean polttamispaikka Vähäkintysjärven rannalla. 41 Vanha polttamalla tehty ruuhi, arkeologinen löytö. Kesto: 00:31:06
DOI: 10.58167/k6bhcf
title: AK4932 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eronen, Ida o.s. Suihko,s. 17.9.1902 Ilomantsin Kuuksenvaarassa, asunut vuodesta 1923 Mekrijärven Särkässä 01 Perunajauhojen teko. 02 Perunajauhon teossa syntynyttä jälttää käytetty leiväntekoon tai eläimille. 03 Perunajauhojen teko: perunoiden jauhaminen kuorineen, perunajauhojen pesu ja kuivaaminen. 04 Perunajauhon käyttö marjasoppaan ja -kiisseliin sekä pikkuleipiin ja kakkuihin. 05 Hanna-tädin kakut ja Marstrandin keksit. 06 Ei piparkakkuja eikä munkkeja kertojan lapsuudessa. 07 Leipurit Kuivalainen ja Hukka. 08 Leipomotuotteet: lintuvehnänen. 09 Rinkelit. 10 Kahvila leipomoiden yhteydessä. 11 Haalmannin kahvila. 12 Nuorten rekiretket tapaninpäivänä tai uutenavuotena. 13 Ei viulun- eikä mandoliininsoittajia. 14 Hanurinsoittaja Paavo Laitikainen. 15 Hanurinsoittaja Pekka Koskimaa Kuuksenvaarassa. 16 Satujen kertominen lapsille. 17 Satu karhun kalastuksesta.
DOI: 10.58167/njrhzk
title: AK4293 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Rookoolin eli Haapakosken talo. 02 Iivalan talon myynti ja tilan osto Rookoolista. 03 Pieni mökki ensimmäisenä asuntona Rookoolissa, entinen sotilastorpan vaatepuori. 04 Sota-Kustu, sotilastorpan asukas. 05 Niemenkylässä piiat piilottivat kaksi venäläista poikaa korkoossänkyyn, niin ettei tarkastaja löytänyt; toinen pojista Juha Riflanti, kertojan äidin tädin mies. 06 Venäjän vallan aika. 07 Nuorempi Juha Riflanti Rookoolissa renkinä. 08 Talollisten nuukuus. 09 Riflannin renkinä ollessa sattunut tapaus: huonot eväät, "muikiaa vettä" leilissä, rengin suuttuminen. 10 Kärrytie joen rannassa, maantien teko myöhemmin. 11 Maantie pieninä osina. 12 Närvijoen kylän muuttuminen. 13 Silakoiden haku rannikolta. 14 Silakoiden suolaaminen perkaamattomina, kappa suolaa nelikkoon. 15 Kiertävät silakkakauppiaat. 16 Suolasilakoiden antaminen lehmille ja lampaille. 17 Silli herrain herkkua. 18 Pasin nikkari eli Eemeli Mäntylä, hänen sanontatapansa "notta pasi". 19 Pasin nikkari todistajana oikeudessa tappelujuttua käsiteltäessä, eräs tapaus; Pasin nikkari soittajana. 20 Pasin nikkari höyläpenkkien tekijänä. 21 Kertojan käynti Pasin tuvassa; Pasin nikkarin pojat. 22 Pasin vanhimman pojan lähtö Amerikkaan, vaimo tuli takaisin Suomeen. 23 Pasin nikkarin työt. Kesto: 00:24:58
DOI: 10.58167/vyc51y
title: AK4356 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haavisto, Kerttu Kaarina ent. Kangas, o.s. Haavisto,s. 26.11.1924 Lapuan Ritamäellä, ent. patruunatehtaan työntekijä 01 Laulu Lapuan flikat "Ei markalla mutta kaharella". 02 Edellinen laulu miesten lauluja. 03 Piirileikkilaulu "Pappa suri ja mamma suri". 04 Piirileikkilaulu "Voi niitä aikoja entisiä". 05 Laulu "Mamma se mua tuuritteli": 06 Piirileikkilaulu "Ai ai sorja sinisilmä poika". 07 Seuraavan laulun teko Pajulahden eläkeläiskurssien jälkeen v. 1976. 08 Laulu "Tämä viisu näin alkakoon". 09 Äidin sanansutkaukset. Lahdensuo, Lauri,s. 8.12.1900 Lapualla 10 Soittajia: Konsta Heinonen ja hänen poikansa Arvi, Aukusti ja Jalmari; Eino Heinonen, viulisti. 11 Soittajia Haapakoskella: Aleksi Laurila, 2-rivinen hanuri; Toivo Laurila. 12 Fräntilän Aleksi ja muut Fräntilän suvun soittajat. 13 Kertoja ei muista Heikki Rintalaa.
DOI: 10.58167/xljell
title: AK4742 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Paalijärvi, Eveliina 19 Kertojan henkilötietoja. 20 Kertojan oleskelu Amerikassa. 21 Kertojan muistoja Paavo Nurmen juoksusta Amerikassa 1925. 22 Amerikansuomalaisten innostus Paavo Nurmen juostessa Amerikassa. Kopio: Matti Peltolan nauhoituksia v.1959-60. Marja-Leena,5-vuotias 24 Runo "Kesäinen koti". Kopio: Matti Peltolan nauhoituksia v.1959-60. Södervik, Helli o.s. Pesu 23 Kertojan henkilötietoja. Kopio: Matti Peltolan nauhoituksia v.1959-60. Paalijärvi, Eino,s. 23.2.1907 25 Käärmeen pidättäminen paikalleen. 26 Käärmeen nahan parantava voima. 27 Ampiaisen loitsusanat "Ampiainen hiienhenki pistä piikkis kestoajaks kannukses kankaasee, eläkä minusta enempää löydä". 28 Sammakon loitsiminen; eräs merkillinen tapaus. 29 Lehmien laskeminen keväällä ulos, silloin tehtyjä taikoja. 30 Paimenessa olo. Kopio: Matti Peltolan nauhoituksia v.1959-60. Paalijärvi, Eeli 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Hiihtourheilun alkaminen Paalijärvellä v.1910-15. 03 Joel Paalijärven järjestämät kilpailut. 04 Köysän pappa, hiihtourheilun tukija Paalijärvellä. 05 Suksien valmistusta käsipelillä. 06 Hemminki Paalijärvi, suksien tekijä. 07 Suksia palkinnoksi. 08 Suksien materiaali. 09 Paalijärven urheiluelämä. 10 Kertojalle urheilun parissa sattunutta. 11 Urheilun osuus emännän valinnassa. 12 Lakeuden hiihto 1955. 13 Eräs ikimuistoinen juoksukilpailu. 14 Ojajärven lenkin juoksu kertojan ja haastattelijan välisenä kilpailuna. 15 Eeli Paalijärven innostajan rooli kotikylänsä urheilutoiminnassa. 16 Eräs tasamaahiihtokilpailu, jonka kertoja voitti. 17 Kertojan urheiluharrastuksen alkuvaiheen vaikeuksia. 18 Haastattelijan kiitossanoja Eeli Paalijärvelle. Kopio: Matti Peltolan nauhoituksia v.1959-60.
DOI: 10.58167/hh3cxo
title: AK4130 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ylenius, Emil Edmund,s. 29.3.1895 Nousiaisissa, kanttoriurkuri 01 Laulunopetus rippikoulussa, musiikin teoriaa oppilaiden toivomuksesta. 02 Kertojan opiskelu Turun kirkkomusiikkiopistossa, isältä saatu alkuopetus. 03 Häämarssit ja surumarssit. 04 Lukkariurkurikoulun johtaja Pahlman. 05 Käytöstapojen opettaminen lukkariurkurikoulussa, kertojan antama esimerkki ja Pahlmanin vaatimukset. 06 Kertojan isällä tenoriääni. 07 Kertojan soittaminen rukouksissa opintojensa alussa, eräs tapaus. 08 Urkuihin tulleen vian korjaaminen lukkarikoulussa, kaksi tapausta. 09 Urkujen virittäminen, eräs tapaus. 10 Johtaja Pahlmanin rouva laulunopettajana. 11 Lukkariurkurikoulun opettajat: Klemetti, Pahlman, tirehtööri Isaksson, rovasti Keihänen. 12 Joutuminen soittamaan modulaatioita Krohnin tarkastuksen aikana, eräs tapaus. 13 Vt. urkurina Mikaelin kirkossa. 14 Isän arvio kertojan kykenevyydestä kanttoriurkuriksi. 15 Lukkariurkurikoulun uskonopin ja kirkkohistorian opetus. 16 Urkuri Isakssonin tulo lukkariurkurikoulun johtajaksi. 17 Oppilaiden asuminen ja oppilaitoksen työpäivien pituus. 18 Ilman polkeminen urkuihin; kertojan harjoittelu pianon jalkiolla. 19 Kanttorin virka Lemun pitäjässä, sitä ennen musiikinteorian opetusta kesällä Ahvenanmaalla. 20 Häät, morsiamella kukkakruunu. 21 Häätanssit. 22 Tanssimusiikin soittaminen häissä Pihlajavedellä. 23 Hermanni Männistö, pelimanni Pihlajavedellä. 24 Viulupelimannit Pihlajavedellä: Oiva Lepikonmäki, Lepikon Janne-isäntä. 25 Kanteleensoittajat Pihlajavedellä: Mäenpään tyttäret. 26 Kertoja ei tunne Viine Halla-ahoa. 27 Pihlajaveden kirkkokuoro. 28 Pianonsoitto kahvilassa pyhäisin opiskeluaikana. 29 Soittaminen Mikaelin kirkossa opiskeluaikana. 30 Mykän elokuvan taustamusiikin soittaminen. 31 Lukkariurkurikoulun johtajan suhtautuminen oppilaiden tanssimusiikin soittamiseen. 32 Urkuri Elis Mårtenson, kertoja lehdenkääntäjänä. 33 Merikanto urkurina Helsingissä. 34 Ulkomaiset urkutaiteilijat. 35 Pihlajaveden urut ja niiden kunnossa pito. 36 Lukkarin palkka isän aikana: vilja ja raha, kantopäivä ja lukkarin juhannuskolehti. 37 Isä kiertokoulun- ja kansakoulunopettajana sekä antiikkiesineiden ostajana. 38 Isän mehiläishoito ja hunajan myynti. 39 Isä kirjurina huutokaupoissa ja pankissa. 40 Äiti Vilma o.s. Johansson Maskusta. 41 Äidinisä puutarhuri Johansson. 42 Isän klarinetti. 43 Isän suku vanhaa pappissukua. 44 Pelimannit Nousiaisissa. Kesto: 00:41:46
DOI: 10.58167/rdw3pu
title: AK4963 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Jokela, Paavali Hermanni (Paavo),s. 1.4.1904 Lempäälässä, ent. linja-autonkuljettaja 01 Vehmaisten makkaratehdas perustettu v. 1929, kertoja tehtaan autonkuljettajana, Chevrolet-pakettiauto. 02 Vasikanruhojen haku Vehmaisten asemalta junasta makkaratehtaalle. 03 Makkaratehtaan lopettaminen, kilpailijat laskivat makkaran hintoja. 04 Pitkät työpäivät makkaratehtaalla, palkka ja ruoka. 05 Makkaratehtailija Väinö Heino. 06 Heinon makkaratehtaan loppuminen; Väinö Heinon isällä kaksi taloa, aloittanut v. 1918 lihakauppiaana. 07 Kertojan lähtö makkaratehtaalta, seuraavan kuljettajan opettaminen työhönsä. 08 Wigrenin ja Johanssonin makkaratehtaat. 09 Kertoja Leppäsellä Petsamo-Pyynikin linjalla; Leino kumppanit osti pula-aikana Leppäsen linja-autot. 10 Leino-yhtiön omistajia Leino, Kirjavainen ja Eino Ojala, Ojala nykyään Alhonen Lastunen -toiminimen omistaja. 11 Liikennöitsijät Alhonen ja Lastunen. 12 Kertoja kaupungin palveluksessa v. 1950-67; Tampereen Liikenneosakeyhtiö kaupungin haltuun v. 1950, suurin osa vanhoista kuljettajista kaupungille. 13 Uusi eläkelaki, kertojan eläke vanhan lain mukaan. 14 Kaupungin liikennelaitoksen maksama palkka ja sosiaaliset edut. 15 Liikennelaitoksen kuljettajien sairastelu. 16 Kunnallinen uusi eläkelaki v. 1964, kertojan eläke vanhan lain mukainen. 17 Kuljettajien eläkeiän alentaminen. 18 Linja-autonkuljettajien rasitukset: selkä, hermosto. 19 Vanhoja kuljettajia kuollut, rahastajista useimmat elossa. 20 Vanhimmat linja-autonkuljettajat. 21 Alkuaikojen linja-autot, mekaaniset jarrut heikot, jarruremontit. 22 Linja-autojen lämmitys, talvella kylmää. 23 Leppäsen suuret linja-autot, jotka eivät mahtuneet talliin, käynnistämisen hankaluus. 24 Linja-auton säilytys kadulla, käynnistäminen aamuyöllä. 25 Kaupungin autotalli Frenckellissä, samassa rakennuksessa Arvo Ahlgrenin automaalaamo. 26 Ahlgrenin maalaamon työntekijä, entinen poliisi. 27 Linja-automerkit: Ford, Chevrolet, Brockway, Dodge Brothers, Reo, Selden. 28 Väinö Paunulla kaksi Brockwayta Jyväskylän linjalla, paripyöräisiä. 29 Vanhat venäläiset kuorma-autot. 30 Venäläisten kasarmit Kalevankankaalla. 31 Linja-autojen kestävyys, jousitus. 32 Laineen korjauspaja Pispalassa, jousipaja.
DOI: 10.58167/tzotqk
title: AK4058 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Airola, Onni Teofilus,s. 25.3.1899 Karijoella, rakennustyömies 01 Kertoja Ahon nahkatehtaalla. 02 Karvari Vainio. 03 Ahon nahkatehdas Kristiinankaupungissa, kertojan työt siellä. 04 Tehtaanomistaja Aho. 05 Nahkatehtaan työntekijät suomenkielisiä. 06 Nahkojen käsittelyn vaiheet. 07 Turkisnahkojen käsittely. 08 Nahkojen viimeistely rasvaamalla. 09 Parkin osto nahkatehtaalle. 10 Nahkatehtaan työväki. 11 Turkisnahkojen käsittely. 12 Nahkatehtaan tuotteiden myynti, nahka- ja kenkäkauppa. 13 Suutarit nahkatehtaan asiakkaina. 14 Ruoka ja asunto palkkaetuina nahkatehtaalla. 15 Kertojan vaatteet, ensimmäisten vaatteiden teettäminen Kristiinassa. 16 Nahkatehtaan palkka. 17 Tehtailija Ahon ja nahkuri Pullolan luonne ja keskinäiset riidat. 18 Kertojan asevelvollisuusaika 1919-21. 19 Punakaartien kokoaja Aarnio Kristiinassa. 20 Työväentalo Pitkänkadun varrella. 21 Aarnion toiminta Kristiinassa. 22 Venäläinen sotaväki Kristiinassa. 23 Venäläisten tanssit kasarmeilla vallankumouksen alettua, tappelut näissä tansseissa. 24 Aarnion toiminta v. 1919, poliisin riisuminen aseista ja punakaartien järjestäminen. 25 Punakaartin harjoitukset. 26 Venäläisten liittyminen punakaarteihin. 27 Sotatoimien alkaminen, Kristiinan seudun kahakat. 28 Kristiinan punakaartit ja työläisten poliittiset kannat. 29 Työläisten olot Kristiinassa, suomalaisten teollisuusyritysten asema huono kielimuurin vuoksi. Kesto: 00:32:56
DOI: 10.58167/df6ngs
title: AK5169 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Grönberg, Einar Gabriel,f. 21.12.1901 i Dickursby, Helsinge socken, jordbrukare 01 Berättarens personuppgifter. 02 Föräldrarnas personuppgifter. 03 Barndomsminnen: familjen. 04 Gårdar: Klökars, Dickursby gård, Becksby gård. 05 Ägaren till Dickursby gård. 06 Becksby gårds ägare. 07 Waselius gårdar i Fastböle; 2 av gårdarna skänkta till Åbo Akademi. 08 Sandkulla gård, ägaren Huber. 09 Hantverkare. 10 Simolin, en gammal snickare. 11 Dickursby snickeri och såg. 12 Färgfabriken; Hallbergs släkt. 13 Lackfabriken, oljepressning. 14 Vattenkraft, forsen; kvarnen vid forsen. 15 Silkesfabriken och vetekvarnen. 16 Simma och fiska kunde man i Kervo å. 17 Dickursby gård vid åstranden, andra gårdar nära stranden. 18 Havukoski gård och dess ägare. 19 Stockflottning. 20 Andra gårdar nära ån. 21 Hö, havre och potatis såldes på torget. 22 Ved till torget. 23 Mjölk och smör kördes till torget. 24 Surmjölk i tunnor till torget. 25 Bär- och svamphandel. 26 Biodlingen. 27 Potatishandel; tidiga potatissorter. selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/ohyxvs
title: AK4631 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Känsälä, Oskari Aleksanteri,s. 5.6.1901 Kaustisella, maanviljelijä, viulu 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä Aleksanteri Känsälä, ent. Peltoniemi. 03 Isän käsityöt: kirkkorekiä ja -kääsejä, harmoneja ja viuluja. 04 Kääsien maalauttaminen. 05 Isän tekemät viulut; kahdeksankielinen viulu. 06 Isän harmonien teko. 07 Viimeinen isän tekemä harmoni. 08 Isä harmonien tekijänä: 11 harmonia, opin saanti Peltoniemestä. 09 Harmonien palkeet. 10 Isän kielien teko harmoneihin. 11 Isän tekemät huonekalut. 12 Isä viulunsoittajana. 13 Kertojan veljet Kauno, Oiva ja Otto viulunsoittajina, kertoja säestäjänä. 14 Kertojan kotona aina harmoni. 15 Muita harmonirakentajia. 16 Joonas Peltoniemi, harmonintekijä, hänen isänsä Seppä-Jaakko tehnyt kelloja. 17 Isä ei tehnyt kanteleita. 18 Puumalan Olgalla kantele, soitti virsiä. 19 Tuure Paavola tehnyt kanteleen, viulun- ja kanteleensoittaja. 20 Arvid Paavola soittaja. 21 Virsikantele. 22 Kertojan viulu. 23 Kertojan isän kerrottu säveltäneen häämarssin, nuotit kadonneet. 24 Valssi. 25 Marssi. 26 Laula kukko, polkka. 27 Maininta Friitin polkasta. 28 Masurkka.
DOI: 10.58167/4qx1oh
title: AK4176 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Brzozowski, Julian,s. 1925, maanviljelijä, yksityismuseon omistaja, puunleikkaaja 01 Kerrontaa puolaksi. Kesto: 00:13:29
DOI: 10.58167/vcdvss
title: AK4169 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peuralan pelimannit,joht. Lasse Peltonen 01 Laivavalssi. 02 Yhtyeen esittely. 03 Pirunpolska, sov. Heikki Klemetti. 04 Samuel Rinda-Nickolan nuottikirja. 05 Eliaksen speli. 06 Sävelmien leviäminen ja muuntuminen. 07 Kouon frouva, polska. 08 Rinda-Nickola kirjojen jäljentäjänä. 09 Hullu Sakari, polska. 10 Viulupelimanni Aleksanteri Ranta. 11 Laskiaisahdespolkka. 12 Navettapolkka. 13 Fredrik Risku soittamassa Helsingissä, seuraavan sävelmän soittaminen Krohnille. 14 Kiikka-Iisakin polska. kopio radiosta
DOI: 10.58167/nbclrq
title: AK4303 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Kertojan äidin noidan maine. 02 Mara, trulli joka lentää. 03 Kertojan vanhemmat vuokralaisina Närvässä; isäntä kielsi kertojan äitiä poikkeuksellisesti sulkemasta portteja Marian päivän yöksi, äidin epäilyt ja porttien siunaaminen salaa, niin ettei emäntä päässyt lentämään yöllä porteista ulos; vuokralaisten häätäminen talosta. 04 Muutto Närvästä ja mökin rakentaminen. 05 Jumalan siunaus kertojan elämässä. 06 Kertojan nimitys nuorena Karhun Maija. 07 Närvän emäntä varasti koturien eli vuokralaisten leipiä ja perunoita omille sioilleen, piian epäilysten varmistuminen. 08 Närvän emäntä ja hänen poikansa Juha. 09 Mökin teko Rookoolin vainiolle vanhasta vaatepuorista, tupaan tehty korkoossänky. 10 Sikanevan raivaaminen pelloksi. 11 Sotamiehentupa Mässälänmäellä; Sotamiehenlaakso, paikannimi. 12 Korpelan piiat piilottivat kaksi venäläistä korkoossänkyyn tarkastajan tullessa. 13 Heinän niittäminen nevoilta. 14 Paimennettavat lehmät söivät niittyvillaa ja koivunlehtiä. 15 Sanonta "Erkki inuu itikoita pihalle ja Urpo uikuttaa eikä Panukaan paa pahaksensa". 16 Rookoolin talot. 17 Viinankeitto Rookoolissa; talon oma vesimylly. 18 Rinta-Rookoolin ruotsalainen emäntä; isännän kuoltua emäntä joutui lähtemään entiseen kotiinsa nuoremman veljen periessä talon. 19 Rookoolin Vilhe, vesisuonien katsoja. 20 Rinta-Rookoolin myöhemmät omistajat. 21 Talonperimyksen ratkaiseminen arvalla, tapaus Rookoolista. 22 Kaivonpaikan katsominen, Rookoolin Vilhe. 23 Helluntai. 24 Rukin vieminen tuvasta kesäksi. 25 Hevosen häntäjouhien käyttö linnunpauloihin. 26 Jouhisiivilä maidon siivilöintiin, Konstun Riika jouhisiivilänpohjien tekijä. 27 Messinkisen siivilänpohjan puhkaiseminen älläntikulla 3-vuotiaana. 28 Puunjuurista tehdyt välpänpohjat. 29 Rikkinäisen hakoraudan saaminen naapuritalosta. 30 Sovinto naapurien välillä. Kesto: 00:35:29
DOI: 10.58167/ib6dws
title: AK5119 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Puurunen, Tiina Kallentytär o.s. Puurunen,s. 26.9.1886 Lapinlahden Väisälänmäellä 01 Kertojan miehen alkoholinkäyttö. 02 Kertojan lehmät, niiden nimet. 03 Kertojan jauhosäkin kantaminen. 04 Kertoja vienyt kalaa torille Lapinlahdelle, Iisalmeen ja Kuopioon. 05 Marjojen poimiminen metsistä. 06 Nälkävuodet, kertojankin aikana syöty pettua, ei olki- eikä jäkäläleipää. 07 Huonekasvit: palsami, turkinpippuri. 08 Viinaan sekoitettu turkinpippuri rohtona: ei muita huonekasveja. 09 Metsästä saatavat lääkekasvit: riienmarja, ei muita. 10 Lankojen värjäys luonnonväreillä. 11 Kaskenpoltto; tulen tarttuminen kertojan hameeseen, eräs tapaus. 12 Ohran ja rukiin viljely kaskessa, myös nauriita viljelty. 13 Ei marjapensaita. 14 Kertojan sisarukset, kertoja viimeisenä elossa. 15 Markkinoilla käyminen. 16 Kertojan ensimmäinen junamatka 14-vuotiaana Iisalmeen heti rautatien valmistuttua. 17 Karjamökit; karja kesällä karjamökillä, heinänteon jälkeen äpäreeseen. 18 Nuorten kokoontuminen taloissa, nurkkatanssit. 19 Rannan Puurulan riihessä tansseja. 20 Tervanpoltto Kittalanniemellä. 21 Sikojen ruokkiminen hevosenlannalla. 22 Sikojen kuljeskelu irrallaan metsässä. 23 Kertoja kankaiden kutojana; kertojan äiti Kustaava o.s. Lämsä kutonut sarkaa. 24 Saran tamppauttaminen Kuopiossa, miesten sarkavaatteet. 25 Kertoja kutonut liinakankaita; liinojen käsittelyvaiheet, niistä tehdyt liinavaatteet ja pitovaatteet. 26 Olkipatjat ja vanhoista valkeista vaatteista kudotut raanut. 27 Valkopyykin keittäminen lipeässä. 28 Sarkaa ei tampattu kotona. 29 Pellava hienompaa kuin liina (hamppu). 30 Kankaan hapatus ennen valkaisemista hangella. 31 Hienoimman pellavan käyttö lakanoihin ja miesten juhlapaitoihin. 32 Kivijalkapaita. 33 Renkipoikien tapa hangata piikkopaitojaan puihin, että ne pehmiäisivät. Kesto: 00:32:14
DOI: 10.58167/m47qhj
title: AK4290 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Mäntylän Matintupa sosialistien käytössä, kesäisin myös tanssilava, tilojen vuokraaminen Amerikasta tulleelta Mänty-Juhalta eli "Miljunääriltä". 02 Kauranleikkuukökkä seurantalon vuokran maksuksi. 03 Mäntylän pojat ja heidän vaimonsa. 04 Sosialistien yhdistystoiminta, toimihenkilöitä. 05 Yhdistyksen kassan kavallus; Kallion Matin myöhemmät vaiheet. 06 Postinkuljetus Kallion Matin jälkeen. 07 Keskustelu Hööselin Maijan kanssa sosialismista ja kommunismista. 08 Veronmaksu maaomaisuudesta. 09 Kertojan verovalituksen teko, eräs tapaus. 10 Taloja takauksien vuoksi konkurssiin. 11 Kertojan serkun Martti Alasen puusepänverstaan konkurssi. 12 Sananlasku "Korvakuuloansa koirakin haukkuu". 13 Kertoja kupparina, isän kupitseminen joka syksy. 14 Kuppirauta. 15 Kupitseminen. 16 Kertojan kuuliaisuus vanhemmilleen. 17 Kentan pappa löi suonta kertojan isän otsasta. 18 Kertojan äidin suoneniskukokeilu. 19 Kertojan isä ollut nuorempana tappeluissa. 20 Kertojan isä uhattiin tappaa eräissä häissä ruotsalaisten puolella, hänen samannäköistä sisartaan lyötiin, eräs tapaus. 21 Kertojan isän nuoruudenvaiheista, paluu Hämeestä entistä morsiantaan katsomaan. 22 Taipaleen Hermanni ajoi kummiksi päästyään hevosensa kuoliaaksi. 23 Taipaleen Hermanni värjärinä. 24 Kertojan äiti suri Taipaleen Hermannin kuolemaa. 25 Kolme Hermannia kertojan äidin kosijoina. 26 Kertojan isällä ei taipumusta maanviljelystöihin, äiti teki maatyöt. 27 Isän tapa sanoa äidin suuttuessa "Ämmäkuningas on taas vallan päällä".