cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/trjlfh
title: AK4057 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Airola, Onni Teofilus,s. 25.3.1899 Karijoella, rakennustyömies 01 Järvikylän järvi ja sen kalaisuus. 02 Kertojan henkilötietoja. 03 Kertojan isä ja hänen lähtönsä Kanadaan. 04 Kertojan isoisän mäkitupa ja päivätyöt. 05 Äiti palveluksessa Prosilla. 06 Kertojan isoisä Aleksanteri Kuutinen, kivityömies. 07 Kertojan isoisän rakentamat kivinavetat. 08 Kertojan isoisän rakentamat kivisillat. 09 Kivenotto Isonkakorin vuoresta. 10 Törnkvist, poralaulujen laulaja. 11 Kertojan isoisän rakentamat kivinavetat. 12 Kertojan henkilötietoja. 13 Kivien nosto ja kuljetus. 14 Kertojan isoisän karja, kertoja paimenena. 15 Talojen kivijalkojen teko. 16 Ei kivitöitä kaupunkiin. 17 Haudanreunakivien teko. 18 Kivien räjäyttäminen ruudilla. 19 Laukeamatta jääneen panoksen räjähtäminen poran osuessa siihen porattaessa, eräs tapaus. 20 Kertojan isoisä talojen palveluksessa kivimiehenä. 21 Köykän Jussi, kertojan isoisän apumies. 22 Alakylän silta ja Marttusen silta. 23 Kertojan koulunkäynti, kiertokoulu. 24 Kiertokoulunopettaja Kalle Lindgren. 25 Miinan koulu, Karijoen ensimmäinen koulu Kullaanmäessä. 26 Hahkalan isäntä poikasena Miinan koulussa, läksytystä tupakanpoltosta. 27 Opetus Miinan koulussa. 28 Miinan koulun loppuminen. 29 Kertoja kiertokoulussa Miinan koulun jälkeen. 30 Miinan koulun ylläpito. 31 Kiertokoulunopettaja Kalle Lindgren. 32 Kertoja paimenena. 33 Ei tuohitorvia, pajupillit. 34 Kertoja paimenena. 35 Lehmien laiduntaminen metsissä. 36 Kertoja kansakoulussa. Kesto: 00:32:13
DOI: 10.58167/hjb5ed
title: AK4629 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Toroi, Impi o.s. Reini,s. 18.12.1904 Jurvassa 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä Hermanni Reini. 03 Äidin isä Heikki Hahto, huonekalunikkari. 04 Heikki Hahdon veli Jaakko Luoma, myllyjen ja pohtimien tekijä. 05 Nikkari Heikki Hahto (1843-1924), hänen tekemänsä huonekalut. 06 Heikki Hahdon tupa ja verstas. 07 Heikki Hahto talojen sisustajana, ovien, ikkunoiden ja kattojen teko. 08 Heikki Hahdon työn laatu, ei maalannut. 09 Norin maalari. 10 Heikki Hahto pani kaksi poikansa Vaasaan veistokouluun 1890-luvulla. 11 Amerikkaan mennyt Oskari-eno, Henry O. Hahto, puuseppä. 12 Matti-eno, puuseppä, asunut Kaskisissa ja Nurmossa. 13 Enojen tekemiä huonekaluja. 14 Vaasan veistokoulu, opettaja Jaakko Hahto. 15 Suvun muita puuseppiä: Eero ja Arvi Hahto. 16 Kertojan veli Toivo Reini koristeveistäjänä; Pirtti Oy:n alkuajat. 17 Yrjö Virta, puuseppä. 18 Pirtti Oy:n laajentuminen. 19 Muita Pirtin alkuaikojen puuseppiä: Hermanni Parkkamäki, Närvä. 20 Pirtti Oy:n alkuaikojen rakennuksia, tontti ostettu kertojan isältä 1910-luvulla. 21 Kotikoulu, sen johtaja Jaakko Hahto. 22 Pirtti Oy:n johtajia: Emil Mäkinen, Kalle Mäkinen, Jokinen. 23 Suojasen keto, nyk. Pirtin paikka. 24 Yrjö Virran puusepäntyöt kotonaan. 25 Heikki Hahdon huonekalujen vienti markkinoille. 26 Heikki Kivistö (k. v.1920), ensimmäinen huonekalujen kiertomyyjä. Kesto: 00:23:29
DOI: 10.58167/kgdsk4
title: AK4595 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Karjalainen, Kerttu,s. 1937, 5-rivinen harmonikka 01 Henkilötietoja. 02 Elämää suomalaismetsissä, valssi. Karjalainen, Kalle,s. 3.11.1903 Haukiputaalla, asunut 12-vuotiaaksi Kiimingissä, maanviljelijä 24 Henkilötietoja. 25 Metsätöissä ajomiehenä. 26 Parirekien teko. 27 Seppä Leipivaara Oulussa, rekien ostaja. 28 Tukkien kuljetus parireellä, koslat. 29 Metsätyöt: erimittaiset puutavarat ja niiden laatuvaatimukset. 30 Justeeri ja pokasaha. 31 Lankkujen käsinsahaus. 32 Vonkamiehet uitossa. 33 Uitettava suuri puutavara. 34 Ruuhkan syntyminen Toljajärven uitossa, eräs tapaus. 35 Rahan saannin helppous nykyään, työttömyyskorvaukset. 36 Lauttauitto. 37 Räihän veljekset, veneentekijöitä Katinhännässä. 38 Lohien pyynti kulteella. Karjalainen, Esteri o.s. Mursu,s. 6.4.1907 Yli-Iin Tannilassa, viulu 03 Isän veli Heikki Mursu teki viulun maamiesopistossa. 04 Viulun hartsi. 05 Kertojan Elna-sisaren hanurinsoiton kokeilu ensi kertaa. 06 Kertojan hanurinsoiton opettelu. 07 Kertojan soittaminen iltamissa eri paikoissa. 08 Kertojan viulunsoitto. 09 Lestadiolaisten suhtautuminen soittamiseen. 10 Ei laululeikkejä. 11 Tanssiminen kertojan kotipirtissä. 12 Anttilan ja Heikkilän talot, alkuaan Huhtalan taloa. 13 Ei muita soittajia. 14 Häätanssit. 15 Rimppa eli masurkka "Mammani minua tuuditti", 5-rivisellä harmonikalla. 16 Uusi harmonikka. 17 Masurkka "Mammani minua tuuditti", viululla. 18 Sottiisi "Katariinan kamarissa". 19 Sottiisi. 20 Patespan. 21 Valssi Tonavan aallot. 22 Polkka. 23 Valssi.
DOI: 10.58167/js6tfe
title: AK4080 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Södergrann, Edith Alina o.s. Vesterbäck,s. 29.7.1903 Närpiössä, selostus ruotsiksi 01 Piirileikkilaulu "Jungfrun gick i lunden". 02 Piirileikkilaulu "Nu har jag plockat blommorna". 03 Kehruuvalssi "Ung mö vid sländan satt". 04 Purpuria ei tanssittu. 05 Menuettia tanssittu häissä aiemmin. 06 Muita tansseja "styrmansvalsen". 07 Laulu "Skönt är att gunga på blånande oceanen". (styrmansvalsen) 08 Erilaisia valsseja. 09 Tvåstep. 10 Laulu "Ja jag kan dansa tango, ja jag kan dansa vals". 11 Tanssilaulu "I Skåne, i Skåne där får man äta kött och bröd". 12 Tanssilaulu "Du vår jag gå en skåu". 13 Valssilaulu "Och grabben han träder i salen in". 14 Ivar Holmström, pelimanni Gottbölessä. 15 Siirtolaislaulu "Amerika-båten lägger ut". 16 Laulu "Vid stranden, vid havet där vandrar en mö". 17 Laulu "Jag är född där vid Träsvik vid stranden och sjön". 18 Laulu "Jag går i tusen tankar". 19 Vaasan palo 1852. 20 Piirileikkilaulu "Hopstina, här har du mig". 21 Piirileikkilaulu "Kom flicka ska vi gå till Böle". 22 Laulu "En visa vill jag sjunga, det handlar om en lilla vän". Kesto: 00:19:56. Selostus ruotsiksi.
DOI: 10.58167/gb8zyk
title: AK4527 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Halsbrytarna,joht. Ricke Mette 01 Yhtyeen esittely. 02 Figulipolkka Turun saaristosta. 03 Karis polka. 04 Yhtyeen ohjelmisto. 05 Joakin toinen sottiisi. 06 Klang-Julles vals Ahvenanmaalta. 07 Menuettien esittäminen; pienempi ryhmä yhtyeestä esittää menuetit. 08 Oravaisten menuetti ja polska (neljä soittajaa). 09 Åke Långberg, pelimanni. 10 Masurkka, mahdollisesti alkuaan Ruotsista. 11 Seuraavan valssin alkuperästä. 12 Ritzéns vals. radio-ohjelman kopio, juontajana Åke Grandell. Kesto: 00:19:27
DOI: 10.58167/pzc5pg
title: AK4908 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltonen, Juho Artturi,s. 3.1.1894 Hinnerjoella, räätäli 01 Poikien pyrkimäluvut; kertoja ei muista leikinaloitusloruja. 02 Piirileikit ja tanssit kallioilla ja kedoilla. 03 Ilmari Leivo, kertojan ihailema soittaja. 04 Kertojan isoäidin ja äidin laulunlahjat, isoäiti Sofia Lang veisaajana. 05 Kertojan äiti Amanda Aaltonen. 06 Kahvin paahtaminen ja jauhaminen, prännärit ja kahvimyllyt. 07 Kaffimonttu, kahvin hienontamisastia. 08 Toppasokerin osto. 09 Lapsille puoli kuppia kahvia. 10 Toppasokerin osto, mieluimmin topan yläpäätä. 11 Koivunmahla. 12 Iisakki Neittamolla eli Maalari-Iisakilla mehiläisiä 1900-luvun alussa. 13 Mehiläishoitoa myös Karjalan Laajoella, Vaaljoella ei mehiläishoitoa. 14 Siirapin käyttö. 15 Markkinoilla käyminen Uudessakaupungissa ja Turussa. 16 Kestikievari Korvenkylässä, Eurassa, Mynämäellä ja Laitilassa. 17 Nelipyöräiset kärryt. 18 Ensimmäiset polkupyörät 1900-luvun alussa. 19 Vaaljoen ensimmäiset polkupyörät Iisakki Mäkisellä ja Kustaa Suomisella. 20 Suhtautuminen polkupyörään ja sillä ajamiseen. 21 Suhtautuminen ensimmäisiin autoihin. 22 Ilmojen ennustaminen. 23 Tyttöjen halu päästä naimisiin, luhdeissa nukkuminen kesäisin. 24 Paljon aviottomia lapsia torpissa ja mäkituvissa. 25 Paimensoittimet: tanohuilut, sarvet. 26 Iltarukoukset Korvenkylässä, rukoustorvi; kuolemantapauksista ei ilmoitettu torvella. 27 Rukoustorvea ei muualla, Korvenkylässä rukoilevaisia. 28 Iltarukouksia pääasiassa kesäisin. 29 Paimensoittimet. 30 Paimenten ajankulu
DOI: 10.58167/bg0bmc
title: AK5234 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Arola, Artturi Vilhelm,s. 19.7.1899 Porvoossa 29 Kertojan henkilötiedot. 30 Kertoja etumiehenä kartanossa Porvoossa, työvoima ja työaika kartanossa. 31 Kertojan tulo sotien jälkeen Pirkkalaan Silvon tilalle. 32 Kertoja Porvoossa työnantajansa suosiossa. 33 Kertoja oppinut ruotsin kielen Porvoossa. 34 Kertojalla hyvä palkka Pirkkalassa, kertoja valvomassa maatöitä Silvon tilalla, työt. 35 Silvon tilan pinta-ala kertojan tullessa töihin. 36 Maatilan isännät, hevoset ja työväki. 37 Karja maatilalla, maito meijeriin Tampereelle, maitokuskina Maijala. 38 Muokkausvälineet kertojan tullessa Pirkkalaan, traktori. 39 Kylvökone Silvon tilalla. 40 Pitkät työpäivät. 41 Öljykasvin viljely, rypsi. 42 Rypsin ajo puitavaksi, kuormaus. 43 Rukiin viljelyä Silvon tilalla. 44 Elonleikkuukone, sen käyttö. 45 Maan lannoitus, lannoitteiden saanti sodan jälkeen. 46 Suosta saatu ruta parempaa kuin lanta. 47 Pellot savimaita, peltojen lannoitus. 48 Apulannan saanti sodan jälkeen. 49 Muokkausvälineet tilalla sodan jälkeen, hankmoäes. 50 Naisten työt maatilalla. 51 Miesten työt, halkotyöt talossa, halkojen myynti. 52 Tilan traktori. 53 Maatilan kunnostustyöt. 54 Kertoja ei tunne priimolatoa. 55 Heinien ajo latoon, hevonen heiniä sotkemassa. 56 Silvon tila, ensimmäinen päärakennus palanut kertojan tullessa tilalle töihin. 57 Päärakennuksen paikalla ollut alkujaan torppa, maiden osto. 58 Silvon vanhat työväen rakennukset. Järvensivu, Yrjö,s. 10.11.1905 Pirkkalan Sionkylässä 01 Kertojan lempinimi Korsumäen vaari. 02 Heinänteko, heinäseipään tekeminen, heinähäkkeri. 03 Eniten käytetty heiväseivästyyppi, koko riippuvainen saatavista puunrungoista. 04 12-tappisista seipäistä isompi tekopalkka; heinäseipäiden tapit. 05 Kertoja tehnyt paljon heinähäkkereitä ja -seipäitä isoihin taloihin, heinähäkkeri vanhempi kuin seiväs. 06 Heinäseiväs, sen käyttö. 07 Kertojan heinähäkkereiden ja -seipäiden teko naapurin talkoisiin. 08 Kertojan ja naapurin isännän aidan teko, eräs tapaus. 09 Ruko, heinähäkkerin edeltäjä, heinänteko. 10 Kertojan vaarin heinän kuivattaminen, vesisade vaikka almanakan mukaan pouta, muistelma. 11 Ruko heinänteossa. 12 "Selkävitta", heinänkorjuussa käytetty itse tehty kantoväline. 13 Heinälato, ladon täyttäminen heinillä. 14 Priimalato, sen täyttäminen heinillä. 15 Hevosen käyttö heinien vetämisessä ladolle. 16 "Keissut", hevosen vetämät tavaroiden kuljetusajoneuvot. 17 Pirkkalassa pitkät matkat myllyyn kertojan nuoruuden aikaan. 18 Kaitajärven ojassa ollut jalkamylly, sen toiminta. 19 Auma eli suuli, heinien kuivaamisessa käytetty rakennelma; heinien pito aumassa. 20 Rukiiden ja kaurojen laitto aumaan. 21 Pirkkalassa ei riihtä joka talossa. 22 Pitkät työpäivät, kertojan perheen taksvärkkityöt Valkilan kartanoon. 23 Riihelle meno aikaisin, "tappomiehet" riihellä ja muut nimitykset riihityössä. 26 Viljalyhteiden myynti, yhdeksän kyynärän köysi mittana. 27 Nuuka isäntä herneiden ostajana, muistelma. 28 Entisaikaan käytettyjä mittoja, puuaidan teko. Järvensivu, Sanni 24 Viljansiteen tekeminen. 25 Lyhteen sitominen.
DOI: 10.58167/fgeyre
title: AK5007 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Salonen, Frans Erland,s. 30.3.1902 Urjalassa 19 Pirssikyyti Rosendahlista: mies ja kaksi naista asiakkaina, naisten tappelu verissä päin, käynti lääkärissä Hatanpäällä. Kaitala, Viljo Ensio,s. 23.4.1912 Jämijärvellä 20 Taksiauton hankkiminen v. 1932, linja-autonkuljettajien sijaisuuksien teko. 21 Kertojan taksiauto Packard v. 1936-39, sen jälkeen Studebaker vuoteen 1949, jolloin se paloi. 22 Palaneen auton myynti veljelle, joka kunnosti sen. 23 Kertojan taksiautot v. 1949 lähtien: 1939 mallinen Chevrolet v. 1949-51, v. 1946 mallinen Dodge v. 1951-55, v. 1955 Popeda, sitten Simca Ariadne, v. 1965-68 Dodge, v. 1968 lähtien kolme Vauxhall Victoria, viimeisenä Saab 99 vuoteen 1977. 24 Taksin ajo itse vakinaisesti sodan jälkeen. 25 Popeda hyvä ja kestävä auto, venttiili paloi joskus. 26 Sodan aikana kertojalla Reo, hyvä häkäpönttöauto. 27 Tielle jääminen syksyllä 1944 auton rikkoutuessa. 28 Taka-akselin katkeaminen Chevroletista matkalla Helsingistä. 29 Jarrurummun tilapäinen korjaus tiellä. 30 Renkaiden kehitys: sodan jälkeen Michelin-teräsvyörenkaat. 31 Renkaiden pinnoittaminen. 32 Nokian renkaat, teräsvyörenkaiden valmistus. Viitanen, Anton ja Viitanen, Irja Matilda o.s. Ylönen,ed. s. 3.5.1906 Luopioisissa, jälk. s. 12.4.1921 Ylöjärvellä 01 Messukylä-Tampere -linjan aloittaminen 12.11.1927. 02 Asuntoalueen muodostuminen Kaukajärven rannalle Messukylän kunnan ostettua Holvastin ja Röötin maita. 03 Leino-yhtiön liikennöinti Kangasalle, harva vuorotiheys; rautatieyhteydet kaupunkiin. 04 Kertojan ja Matti Sirenin liikenneluvan haku Vehmaisten alueelle. 05 Pitkänmatkan ja paikallisliikenteen kilpailu matkustajista. 06 Ensimmäiset luvat lääninhallitukselta, myöhemmin luvananto ministeriölle. 07 Liikennelupien lisääntyminen Messukylän alueelle, kannattavuuden säilyminen. 08 Tampereen liikennelaitoksen pyrkiminen Vehmaisten linjalle. 09 Yksityisten liikennöitsijöiden tarjous Tampereen liikennelaitokselle, siihen sisältyneet laskelmat. 10 30.6.1972 yhtiön myynti Myllymäelle, Suinulan linja Myllymäen haltuun, kaksi muuta linjaa Kovaselle. 11 V. 1972 Viitasella 8 linja-autoa: 3 Scaniaa, Volvo, Sisu, 3 Vanajaa; viimeisinä vuosina tilausajoilla merkittävä osa. 12 Tilausajoja: Tampere-Seuran ja Teknillisen koulun retket, pastori Sinkkosen Lapin matkat. 13 Kuljettajien valinta tilausajoihin. 14 Kuljettajia yhtiön loppuvaiheissa: Arvi Kuivanen, Matti Nikkilä, Onni Ahola, Markus Kettula, Lehikoinen, Eero Kaunismaa, Aate Mäkinen. 15 Irja Viitasen pitkät työpäivät yhtiössä. 16 Lasse Rantasen tilitoimisto yhtiön tiliasioiden hoitajana, erimielisyys veroviranomaisten kanssa 70 markan tiliviennistä. 17 Aiemman kirjanpitäjän taitamattomuus. 18 Linja-autojen kehittyminen, parhaita Volvo ja Scania.
DOI: 10.58167/ooog8t
title: AK4774 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rolin, Gustaf Adolf,s. 22.6.1900, traktorinkuljettaja, viulunsoittaja 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan vanhemmat lauloivat paljon, kertoja soittanut viulua ja 2-rivistä hanuria. 03 Sjöholm, viulupelimanni Strömsbyssä, hänen poikansa Knut ja Gunnar soittajia. 04 Kertojan veli Artur viulunsoittaja, soittaminen yhdessä. 05 Soittaminen ilman nuotteja. 06 Kertojan äiti Klara Maria o.s. Malmström osasi purpurin. 07 Kertojan veli Evert August Rolin hanurinsoittaja. 08 Kertoja soittajana kaikenlaisissa tansseissa ja juhlissa. 09 Elonkorjuutalkoot. 10 Kertoja ei tunne Lundgren-nimistä pelimannia. 11 Kertojan serkku Algot Malmström Siuntion Finnäsissä, 2-rivisen hanurin soittaja. 12 Triangelia ei käytetty; huuliharpun käyttö. 13 Viulujen yhteensoitto oktaavissa. 14 Viulun kielien nimitykset. 15 Viulujen hankinta ja rakentaminen, Otto Helenius viulunrakentaja. 16 Ei klarinettia. 17 Sundelinin veljekset Lappbölessä torvensoittajia. 18 Morsiamen kruunu. 19 Häät, morsiusparin esiinhuuto. 20 Häiden marsalkat. 21 Häämarssin soittaminen ennen vihkimistä. 22 Häiden ohjelma vihkimisen jälkeen. 23 Häätanssit. 24 Polska ja menuetti. 25 Tavallisimmat tanssit. 26 Maksiisi. 27 Muita tansseja. 28 Franseesia ja purpuria tanssittu kertojan vanhempien nuoruudessa. 29 Morsiuskruunut. 30 Ei kanteleita. 31 Tuohitorvet, leppätorvet ja pukinsarvet. 32 Kertoja soittanut viulua ja hanuria. 33 Sjöholm, hääpelimanni. 34 Albin Nyberg, viulun- ja harmonikansoittaja, soittanut Dallape-orkesterissa. 35 Ei rumpuja. 36 Foxtrotin tulo. 37 Poloneesi vanha tanssi. 38 Sävelmien oppiminen. 39 Suosituimmat tanssit 1920-luvulla. 40 Tangon tulo v. 1916. selostus ruotsiksi. Kesto: 00:36:04
DOI: 10.58167/7b81id
title: AK5065 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Häivälä, Reino,Nikolainpoika s. 19.4.1913, talollinen 01 Valkoiset haamut. 02 Naapurin emännän liikkuminen puutarhassa kuolemansa jälkeen. 03 Kertoja ei muista muita kummitustarinoita, kummitustarinoiden kuuleminen lapsuudessa. 04 Kylmä helluntainalusviikko lämpimän kesän merkki. 05 Erkin päivän sade hyvän kesän enteenä. 06 Merkkiöistä ennustaminen: merkkiöiden kylmyys jatkuu seitsemänkertaisena. 07 Sanonta "Erkki einettä anoo, Urbanuskin uikuttaa". 08 Pääsiäistrullit. 09 Juhannustaikojen tekeminen; saunavastan heittäminen saunan katolle, sulhanen tyvipään suunnasta, juhannustaika. 10 Kaivonpaikan hakeminen pajunvarren avulla. 11 Leonard Alahäivälä, kaivonkatsoja. 12 Kahnauksia eri kylien poikien välillä, kertoja ei muista suuria kahinoita. 13 Kertojan veli Nikolai Häivälä, kertojan veli vapaussodassa 16-vuotiaana. 14 1930-luvun pakkohuutokaupat Niemelänkylällä; kokous Viljami Mäen talossa. 15 Erään talon myyminen ja sen seuraukset: pulakokouksen sihteerin joutuminen putkaan ja pyöräpartion saapuminen sihteeriä vapauttamaan. 16 Kusti Pehkosen talon pakkohuutokauppa, tapahtumat siellä. 17 Kertojan veljen pidättäminen pakkohuutokaupan seurauksena. 18 Näytelmien harjoitteleminen nuorisoseura Sointulassa. 19 Kertojan veljen ehdollinen vankeus. 20 Syyt, miksi kertojan veli ei saanut kaikille v. 1918 sotaan osallistuneille jaettua korvausta; kertojan valitus tasavallan presidentille tämän johdosta ja presidentin kanslian vastaus. 21 Kertojan kotitalon joutuminen pakkohuutokauppaan. 22 Kertojan veljen sotaretket. 23 Viljo ja Artturi Kajasmaan isoisän Ylivieskaan perustama nahkurinliike, nahkurinliikkeen hyvä menestyminen. 24 Nahkurin poikien liiketoiminnat: Reku L. Kajanus, kauppias poikansa Artturi Kajasmaan kanssa; Hugo Kajanus kauppias, hänen poikansa kemikalikauppa; Viljo Kajasmaa kauppiassuvun viimeinen edustaja. 25 Karvari Niemelänkylän Välikalliolla, työt karvarinverstaassa, nahkuri Juho Kinnunen. 26 Nahkurinliikkeen konkurssi, Aukusti Nisula nahkurinliikkeen omistaja konkurssin aikana; karvarinverstaan sijainti. 27 Niemelänkylän saha, opettaja Saarisen v. 1920 perustama; sahan yhteydessä jauhomylly, jonka polttoaineina puu ja sahanpurut. 28 Uuninmuuraaja Eino Kivioja, sahan työntekijät Kusti Pehkonen ja Joonas Alahäivälä. 29 Pärehöylän työntekijä Felix Alahäivälä, ent. Holmala. 30 Suutari Huhtakangas. 31 Ojalassa viimeinen tuulimylly kertojan lapsuudessa, tuulimylly nelisiipinen. 32 Jouhtikoskessa kaksi jauhomyllyä, kertojan suku osakkaana toisessa jauhomyllyssä, myllyjen sijainti. 33 Vesimylly Mertuanojassa Paasikoskella, jauhomylly Myllykankaalla. 34 Paasikosken saha. 35 34 myllyä Ylivieskan alueella. 36 Ylivieskan Hamarassa sarkatamppi, kankaan kutominen kotona.
DOI: 10.58167/l4bbaw
title: AK4919 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Purmonen, Sanni o.s. Palvinen,s. 20.8.1899 Ilomantsin Melaselässä 01 Laulu "Lapsipa olen laulavainen". 02 Kätkyen käyttö. 03 Kätkytlaulu "Aa lili lasta". 04 Kätkytlaulu "Nukuta Jumala lasta". 05 Seuraavaa laulua laulettu nuotalla kertojan nuoruudessa. 06 Laulu "Yksi haamu oli Marjaanan ovella". 07 Seuraava laulu Laatokan rannoilta. 08 Laulu "Luadogan meren lainehul minun kätkyeni keinu". 09 Laulu "Olin mie ennen nuorempana da lapsien keralla kulaisin". 10 Selostus edellisen laulun sisältämästä tarinasta. 11 Laulu "Laskettua prihaset".
DOI: 10.58167/gienks
title: AK4999 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Salovaara, Aksel,s. 12.12.1903 Tampereella, autoilija 01 Korkeapainerenkaat ennen v. 1939, renkaiden kuumeneminen ja räjähtely pitkillä matkoilla, mm. liikennöitsijä Koskisen Tampere-Helsinki-linja tästä syystä kannattamaton. 02 Puolikovat renkaat. 03 Nokian renkaiden valmistuksen alkuvaiheet, uusi rengas asiakkaalle rikkoutuneen tilalle. 04 Korkeapainerenkaiden räjähtäminen eri tilanteissa. 10 Ilman pumppuaminen renkaisiin käsin. 11 Renkaiden kulutuspintoihin ei kiinnitetty huomiota. 12 Vararenkaat. 18 Kertojan asevelvollisuustovereiden rengaskorjaamo Kuninkaankadulla, pinnoituskokeiluja jo 1920-luvulla. 21 Kertojan kokemukset Rajaportin pajasta. 22 Autonosissa, mm. jousissa käytetty metalli nykyistä heikompaa. 23 T-Fordien pyörien kiinnityspultit lujempaa terästä kuin muiden merkkien. 24 Laineen veljesten toimintansa jatkaminen Tammelankadulla, myös Järvelinin korjaamo siellä. 29 Tapaturma Laineen veljesten pajalla: asiakas jäi auton alle nosturin pettäessä. 35 Tulppien viat, posliinin haurastuminen, puhdistus hiekkapuhalluksella. Mantere, Reino Rafael ja Salovaara, Aksel,ed. s. 24.5.1909 Tampereen Amurissa, jälk. s. 12.12.1903 Tampereella, autoilija 15 Pinnoitetut renkaat, suomalainen rengasteollisuus täysin kilpailukykyinen. Mantere, Reino Rafael,s. 24.5.1909 Tampereen Amurissa 05 Korkeapainerenkaiden paineet, paineen nousu matkalla ja sen mittaaminen. 06 Korkeapainerenkaiden jääminen pois käytöstä. 07 Umpikumisten jälkeen puoli-ilmarenkaat; eurooppalainen ja amerikkalainen rengasmalli. 08 Ranskalaiset "veteläpainerenkaat". 09 Parhaat renkaat käytössä 3 vuotta Petsamo-Pispala-linjalla yhteen menoon. 13 Ei nastarenkaita, Hakkapeliitta-renkaat, lumiketjut. 14 Turvallisuus ei renkaiden, vaan kuljettajan ajotaidon varassa. 16 Isotalon kumikorjaamossa Hämeenkatu 29:ssä pinnoitettiin renkaita. 17Renkaiden pinnoituksen alkaminen 1930-luvulla. 19 Rajaportilla Laineen veljesten paja, jossa korjattiin autojen jousia; norrat, lehdet ja vahvistimet; veljesten vähäpuheisuus ja kertojan asiointi korjaamolla. 20 Hervan ja Ajuriyhtiön pajoilla toiminta hidasta, jousien laitto ei onnistunut. 25 Laineen veljesten myöhemmät vaiheet, nuorin veljeksistä teknikko, Lokomon pajassa mestarina. 26 Teiden ja katujen kunto ja autojen kestävyys, jousien korjauttaminen Laineen veljeksillä edullista. 27Laineen veljesten isä ja heidän kotitalonsa. 28Laineen veljesten pajan sijainti Rajaportilla. 30 Kuorma-autojen kipit, käsin väännettäviä. 31 Tuure Jokisen Vellamonkadulla valmistamat kipit; Iltasen loukkaantuminen raskaan kipin ryöstäydyttyä irti. 32 Kuormien teko käsin, ei kauhakuormaajia 33 Hesselmanin tulpat, Champion- ja Boschin tulpat 34 Tulpat puukaasulla ajettaessa 36 Bensiinillä kastellun tukon käyttö käynnistyksen apuna, kampiakselin katkeaminen liikaa bensiiniä käytettäessä, eräs tapaus.
DOI: 10.58167/o7fsde
title: AK5172 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Grönberg, Einar Gabriel,f. 21.12.1901 i Dickursby, Helsinge socken, jordbrukare 01 Åvaldska butikerna. 02 Bröderna Åvall, slaktare och djurköpare. 03 Gamla Åvall, slaktare, hans resa till fots med korna från Jyväskylä. 04 En bondgårds karaktärsbyggnad. 05 Statkarlarnas byggnader. 06 Bondgårdens andra byggnader. 07 Bastun. 08 Matti Takala, hästkarl från Ylihärmä. 09 Berättaren fått pokaler i hästkapplöpningar. 10 Prisen i kapplöpningarna pokaler eller pengar. 11 Statens tävlingar, tävlingsorter. 12 Seldon fick man i seldonsbutikerna. 13 Zigenare som hästhandlare. 14 Zigenare i Malm och Tattarmossan, mycket lite i Helsinge socken. 15 Tävlingskärror och slädar. 16 Unga hästens vänjande till seldon. 17 Travhästarnas träning. 18 Travhästens föda. 19 Varmblodiga hästars föda. 20 En spökhistoria, som berättarens pappa upplevt. 21 Korso gumman, naturläkare. 22 Korso gumman gjorde berättarens mamma frisk, en händelse. 23 Berättarens mors personuppgifter. 24 En annan botare i Kårböle. selostus ruotsiksi