DOI: 10.58167/u5tph6
title: AK5334 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuominen, Johan Elmeri,s. 26.5.1899, maanviljelijä 01 Punakaartin kyläosastojen perustaminen Mäntsälässä, Ohkolassa kokoontuminen työväentalolle, kertoja mukana. 02 Punakaartin harjoitukset, siirtyminen kapinan alkaessa Mäntsälän keskustaan, Mäntsälän komppanian perustaminen. 03 Kertojan ajautuminen punakaartiin ilman mitään aatetta, vartiointia ja harjoittelua voimistelusauvoilla. 04 Aseitten haku Helsingistä venäläisestä laivasta. 05 Kotitekoiset patruunavyöt. 06 Yöpyminen ja ruokailu Helsingissä aseidenhakumatkalla. 07 Taistelu Mäntsälän Sääksjärvellä aseidenhakumatkan aikana. 08 Harjoittelu ja teiden vartiointi aseiden saannin jälkeen. 09 Valkoisia pidätettyjä meijerin juustokellarissa. 10 Hyvinkäältä tulleiden punaisten Mäntsälässä tekemät puhdistukset, ammutut valkoiset. 11 Mäntsälän punakaartilaiset Karjalan rintamalle Antreaan, asemasotaa siellä 2-3 viikkoa, paluu Mäntsälään vartiointitehtäviin. 12 Komento Tampereen valtauksen jälkeen Lahden rintamalle, paljon siviiliväkeä tullut Lahteen. 13 Saksalaisten vangiksi joutuminen, Hennalassa pari viikkoa, sieltä Lappeenrantaan ja edelleen Isoonsaareen. 14 Tutkinta ja tuomio Isossasaaressa, siirto Suomenlinnaan. 15 Keripukin sairastaminen, kertoja Suomenlinnan sairaalassa vapautukseen asti. 16 Ravintona Suomenlinnassa silli ja leipä, sairaalassa velliä. 17 Kotiin pääsy, matkaeväät. 18 Ilmoittautumiset nimismiehelle vuoden ajan vapautumisen jälkeen. 19 Kertoja ei talvisodassa, toimiminen viljelypäällikkönä. 20 Jatkosodan aikana siirtoväen majoitus- ym. tehtävissä; kertojan pojan kaatuminen jatkosodassa. 21 Kertojan suhtautuminen punakaarti- ja vankeuskokemuksiinsa; vapautumisen jälkeen työhön taloon, jonka pojat suojeluskunnassa. 22 Kertoja nuorisoseurassa, kertojan Nuorisoseuraliiton kunniamerkin saaminen Ohkolan nuorisoseuran täyttäessä 80 vuotta. 23 Ei kansanparantajia, taikauskoa oli kertojan nuoruudessa. 24 Kupparin käyminen kertojan äidin luona. 25 Noituuden harjoittajien käyminen navetoissa pääsiäisyönä. 26 Verenpysäyttäjistä kerrottu. 27 Eläinten parantaja seppä Sarka, entinen sotaväen välskäri. 28 Tapperi, eläinten parantaja. 29 Venäläisten salvurien kulkeminen. 30 Eläinlääkäreitä ei maalaiskunnissa. 40 Mäntsälän kapinan alkaminen v. 1932: Erichin puhetilaisuus Ohkolan työväentalolla, työväentalon piirittäjät, ampuminen ja tilaisuuden keskeyttäminen. 41 Työväentalon tilaisuudessa myös muuta iltamaohjelmaa, tilaisuuden ajankohta kevättalvi. 42 Pohjalaisten tulo Mäntsälään työväentalon tapauksen jälkeen, uhkavaatimukset hallituksen kaatamiseksi, aseistus. 43 Kertoja arkipäivät Saviolla rakennustöissä Mäntsälän kapinan aikana. 44 Vartiointi Ohkolassa. 45 Kertojan palatessa lauantaina Saviolta sotaväen osasto tulossa Mäntsälään, Ohkolan kansakoulun opettaja vartiovuorossa. 46 Mäntsälän kapinoitsijoiden hajaantuminen presidentti Svinhufvudin puheen jälkeen. 47 Ei laukauksia iltamatilaisuuden jälkeen, 48 Työväentalon ikkunoiden ja ovien naulaaminen kiinni, avattiin myöhemmin. 49 Mäntsälän kapinan vaikutus työväenyhdistyksen toimintaan jälkeenpäin. 49 Presidentti Svinhufvud kapinoitsijoiden rauhoittajana. 50 Erään isännän hirttäytyminen ja toisen piileskely kellarissa Mäntsälän kapinan jälkeen. 51 Kertoja työväenyhdistyksen näytelmätoiminnassa, Kalle Hagelin ohjaajana. 52 Maatilan lunastaminen vaimon vanhemmilta v. 1932, vieraantuminen talollisena työväenyhdistyksestä. 53 Työväenyhdistyksen esittämät näytelmät, myös laulunäytelmiä. 54 Elmeri Hemmilä nuorisoseuran kantavana voimana, näytelmätoiminta. 55 Hiljainen vaihe nuorisoseuran toiminnassa ennen v. 1956, näytelmän Roinilan talossa esitys Kylä-Hemmilän pihalla kansakoulunopettaja Ikosen aloitteesta v. 1956 yleisömenestys. 56 Näytelmiä ulkoilmaesityksinä 15 vuotena peräkkäin, näyttämö Öljymäelle. 57 Näytelmätoiminta hiljaista jonkin aikaa, kahtena viime vuonna taas innokasta. 58 Kertoja näytelmissä yli 70-vuotiaana. 59 Veljekset Harald Hurme ja Pauli Eerikkinen hanurinsoittajina työväentalolla. 60 Yhtye Imatra ennen talvisotaa Ohkolassa. 61 Arvo Hormu ei soittanut Ohkolassa. 62 Linja-autoliikennöitsijä Jalo Rajala viulunsoittajana. 63 Arvo Ollila trumpetinsoittaja, soitti torvisoittokunnassa ja Hormun kanssa. 64 Hanurinsoittaja, joka muutti Sälinkäälle. 65 Jaakko Salonen Onkimaalta, harmonikansoittaja, harmonikkayhtyeen johtaja. 66 Opettaja Vainion johtaja poikasoittokunta Ohkolassa ennen talvisotaa, kertojan poika siinä trumpetinsoittajana. 67 Kertoja vävy soittanut suojeluskunnan poikaosastossa, nykyään kansalaisopiston torvisoittokunnassa, jossa myös kaksi hänen poikaansa. 68 Opettaja Lallukka kansalaisopiston soittokunnan johtajana. 69 Ei kanteleen- eikä klarinetinsoittajia aiemmin, kertojan tyttärenpoika soittaa klarinettia. 70 Ei vanhoja viulupelimanneja; Mäntsälästä lähtenyt viulisti Eino Rautasuo Helsingin kaupunginorkesterissa. 71 Ollilan talon vanha torppari Sandberg soitti virsikanteletta ja lauloi. 73 Miina Malmin aviomiehen vedonlyönti kävelemisestä Helsinkiin ja takaisin yhdessä päivässä, palkintona ollut kuvaraamattu. 74 Pariskunta Konsta Nikonen ja Maiju. Tuominen, Elli Toini Maria o.s. Salama ja Tuominen, Elmeri,ed. s. 9.8.1903 31 Henkilötietoja. 32 Kertojan isä seppä Kustaa Erland Salama. 33 Kertojan isän rekien teko sekä viikatteiden, sirppien ja kirveiden takominen. 34 Kertojan isä kunnanvaltuuston puheenjohtajana. 35 Kertojan isä punakaartissa ja vankina, hänen veljensä Nestori Rautanen valkoisten puolella, veljen avulla vapaaksi. 36 Kertojan isä kunnanvaltuustossa sosiaalidemokraattien edustajana. 37 Kertojan isä sepäntöiden teko myös taloissa. 38 Kertojan vanhemmat Tammelasta kotoisin, äiti Kojolta, isä Talpiasta. 39 Kotikuri. 72 Miina Malmin kantele; Miina Malmin asuinpaikka, tullut Tammelasta, ollut keittäjänä Mustialassa.