DOI: 10.5279/dk-sa-dda-3633
title: Eurobarometer 47.0, januar-februar 1997
title: Eurobarometer 47.0, January-February 1997

description: Undersøgelserne i Eurobarometer serien er bygget op omkring en lang række replicerede spørgsmål til belysning af bl.a. følgende forhold:     #- respondentens tilfredshed med samfundet og demokratiets funktion samt opfattelse af hvilke mål, der bør afstikkes og forfølges for en gunstig samfundsudvikling,     #- respondentens holdning til nationens medlemskab af EU samt udviklingen henimod et forenet Europa,     #- den generelle holdning til Europaparlamentet, opfattelsen af mulige/ønskværdige mål for Europaparlamentet og tilfredsheden med (omfanget af) mediernes oplysninger om Europaparlamentet,     #- respondentens politiske og religiøse holdninger/præferencer.     #I baggrundsvariablene indgår endvidere en række standard demografiske oplysninger.     #     #Eurobarometer 47.0 beskæftiger sig herudover mere eller mindre detaljeret med bl.a. følgende emner:     #     #- om respondenten hyppigt forsøger at få parterne i en diskussion til at dele sine synspunkter samt hyppigheden af deltagelse i politiske diskussioner;     #- holdning til en fælles europæisk valuta, som skal erstatte de enkelte medlemslandes valuta; om den europæiske valuta er nødvendig, for at den europæiske integrationsproces kan fortsætte;     #- om beslutninger på forskellige vigtige områder skal tages af EU-landene i fællesskab eller af de enkelte lande (kampen mod narkotika og andre alvorlige former for organiseret kriminalitet; regler for opnåelse af politisk asyl og bekæmpelse af illegal indvandring; udenrigspolitik og forsvarspolitik);     #- hvilke to sprog mener respondenten, at det er vigtigt at kunne foruden ens modersmål;     #- grad af tillid til mennesker fra andre lande;     #- betydningen af det tætte samarbejde mellem Tyskland og Frankrig for yderligere europæisk integration;     #- interesse for information om Tyskland; informationskilder;     #- om den tyske forbundskansler Helmut Kohl er den rette person til at fremme den europæiske integration yderligere;     #- om kvaliteten af en række produkter er blevet bedre eller dårligere (friske grøntsager; frisk frugt; friskt kød; frisk fisk; frisk mælk; ost; æg; brød og andre bageriprodukter; dåsemad; frostvarer; færdigmad; andre færdigvarer);     #- hvilke informationskilder fortæller sandheden om kvaliteten af disse varer (lærere; videnskabsmænd; offentlige myndigheder; regeringsorganer; Europa Kommissionen; producentgrupper; politiske partier; fagforeninger; butikker/supermarkeder; radio og TV; pressen); samt om informationen generelt er i forbrugernes eller i industriens interesse;     #- holdning til en række udsagn om miljøet (den menneskelige aktivitets nuværende niveau fører til en katastrofe, som bringer alle former for liv på jorden i fare; den menneskelige aktivitets nuværende niveau skal ændres væsentligt, hvis den generelle forværring af miljøet skal stoppes; den menneskelige aktivitets nuværende niveau er ikke fundamentalt i strid med miljøet; der er overhovedet ingen problemer med miljøet);     #- holdning til en række udsagn om miljøproblemer (økonomisk vækst skal have højere prioritet end miljøhensyn; økonomisk vækst skal sikres, men miljøet skal samtidigt beskyttes; miljøhensyn skal prioriteres højere end økonomisk vækst);     #- hvad respondenten opfatter som alvorlig miljøforurening (affald på gaden, på grønne områder eller på stranden; fabrikker som udleder farlige kemiske produkter i luften eller vandet; luftforurening fra biler; spildevand; støj ved byggevirksomhed eller offentlige arbejder; tæt trafik, lufthavne; overdreven brug af insektgifte, ukrudtsmidler og kunstgødning i landbruget; olieforurening på havet og ved kysterne; industriaffald; syreregn; global forurening som den stigende grad af udryddelse af de tropiske regnskove, ødelæggelsen af ozonlaget, drivhuseffekten; opbevaring af atomaffald; ukontrolleret masseturisme i visse områder);     #- holdning til en række måder, hvorpå regeringer kan beskæftige sig med miljøsager (sørge for mere økonomisk støtte til miljørelateret videnskabelig forskning og teknologisk udvikling; sikre at miljøuddannelse bliver en vigtig del af børns uddannelse; bruge flere penge på at oplyse folk om vigtige miljøsager; indføre skrappere love for at kontrollere firmaer, der forurener; bevilge flere ressourcer til håndhævelse af eksisterende lovgivning; uddanne erhvervsledere, så de selv kan træffe foranstaltninger til beskyttelse af miljøet; sikre at miljøproblemer identificeres, og at der tages hensigtsmæssige forholdsregler; lægge specielle høje skatter på varer og processer, som skader miljøet; forhøje skatten på emballage, som forurener miljøet og nedsætte skatten på miljøvenlig emballage; nedsætte skatten på fremstillingsprocesser som respekterer miljøet; forbyde aktiviteter og fremstillingsprocesser som skader miljøet; indføre økonomisk embargo på lande uden for EU som skader miljøet alvorligt);     #- kendskab til på hvilke områder, EU har indført lovgivning eller forholdsregler til forbrugerbeskyttelse (forbud mod unfair aftalevilkår; udarbejdelse af fælles regler for sikkerhed for legetøj og sikring af overholdelse af disse regler; standardisering af pakkeferiebetingelser; forebyggelse af vildledende reklamer; udarbejdelse af fælles regler for time-share ejendomme; udarbejdelse af fælles regler således at servicevirksomheder holdes ansvarlige for konsekvenserne af deres aktiviteter; udarbejdelse af fælles regler for reklamer; strenge regler vedrørende produktmærkning; udarbejdelse af regler vedrørende køb, fx postordre, indkøbskanaler, køb via Internet; bedre vilkår for forbrugerne vedrørende økonomisk service (bank, forsikring); alle europæere bør have adgang til retssystemet i EU-medlemslandene i forbindelse med forbrugerproblemer; klare regler for prisangivelse i hele Europa);     #- om de forholdsregler, som EU har taget, har forbedret eller forværret forbrugerbeskyttelsen;     #- de vigtigste problemer som utilfredse forbrugere står over for;     #- om skolen forbereder børn godt eller dårligt til livet;     #- om det ville forbedre livskvaliteten for kommende generationer, hvis skolen uddannede unge mennesker til at blive velinformerede forbrugere;     #- om lokale myndigheder, statslige organisationer og EU kunne spille en rolle ved at uddanne forbrugerne; hvad EU''s rolle kunne være;     #- hvad respondenten specielt er bekymret over vedrørende produktsikkerhed og kundeservice (medicinalvarer; kosmetikprodukter; legetøj; elektriske apparater; biler; offentlige steder; hoteller; sportsbegivenheder; rengøringsmidler; offentlige transportmidler; fly; restauranter);     #- om der er tilstrækkelig opmærksomhed på produktsikkerhed og kundeservice i aviser og blade, i radio og på TV, på steder hvor folk tilbringer deres fritid og ferier, i skolen;     #- om respondenten i andre EU-medlemslande er tilstrækkeligt informeret om de vigtigste tiltag vedrørende produktsikkerhed og forbrugerservice, vil finde de samme koder/den samme mærkning, som i respondentens land, vil have den samme grad af sikkerhed i alle landene, vil se forståelige koder/mærkning vedrørende sikkerhed;     #- vurdering af kvaliteten af en række serviceydelser i respondentens land (vandforsyningen; gasforsyningen; elektricitetsforsyningen; telefonservicen; adgang til TV-kanaler; motorvejsnetværket; vedligeholdelse af veje og fortov; indsamling af husholdningsaffald; sundhedsservice som hospitaler; ambulanceservice; retsinstanser; postvæsenet; togtrafik; lufttrafik; bus- og rutebiltrafik mellem byerne; bytransport som undergrundsbane og bus);     #- kendskab til tendensen i EU med at åbne op for konkurrence på områder, som traditionelt har været monopoler (telefonservice; postvæsenet; elektricitetsforsyningen; gasforsyningen; vandforsyningen; lufttrafik; togtrafik); om respondenten på nogle af disse områder har oplevet en prisnedsættelse, en forbedring af serviceniveauet, valgmulighed vedrørende service og leverandør, bedre beskyttelse af forbrugerinteresser; om konkurrence på disse områder vil være godt eller dårligt vedrørende kvalitet og pris; mulige følger af konkurrence i disse sektorer (skabe jobs; mere gennemskuelighed; tab af jobs; bedre servicekvalitet; lavere priser; stop for service som ikke kan betale sig; større opmærksomhed på forbrugernes behov); om disse serviceydelser bør være garanteret alle;     #- vurdering af varer solgt i respondentens land fra Central- og Østeuropa og fra udviklingslande;     #- om produkter, som ikke kan sælges i EU-landene på grund af dårlig kvalitet eller mangel på sikkerhed, også bør forbydes i ikke-EU lande;     #- om den information vedrørende priser, som løbende gives af forretningsindehavere og serviceleverandører, giver forbrugeren mulighed for at sammenligne priser og udnytte konkurrencen; på hvilke områder ville respondenten gerne have klarere og mere udførlig information; om der nogle gange er stor forskel mellem den pris, som en forretningsindehaver og en serviceleverandør opgiver, og den pris respondenten faktisk skal betale; om og på hvilke områder respondenten gerne ville kunne bruge serviceleverandører uden for respondentens land;     #- om respondenten gerne ville være bedre informeret om grundene til og fordelene ved en fælles mønt i Europa; om indførelsen af den fælles mønt vil gøre EU mere konkurrencedygtig økonomisk og/eller politisk magtfuld på det globale plan; hvem der bør betale for overgangen til Euro''en (staten, via skatter; pengeinstitutter, via profit; andre private og offentlige firmaer, via deres profit; forbrugerne; alle); hvilke af følgende grupper vil have størst fordel af overgangen (de store lande i EU; de små lande i EU; alle EU-landene; firmaer; banker; forbrugerne; turisterne); om overgangen vil skabe kaos i respondentens dagligliv i nogen tid, eller om respondenten hurtigt vil vænne sig til Euro''en; om respondenten i de to overgangsfaser gerne vil have valget mellem at betale i Euro eller i den nationale valuta, gerne vil have, at priserne i butikkerne angives både i Euro og i den nationale valuta, gerne vil have, at bankmeddelelser angives både i Euro og i den nationale valuta; om muligheden for at bruge både den nationale valuta og Euro''en vil gøre tingene lettere eller mere komplicerede for forbrugerne; om respondenten nogensinde har betalt i en fremmed valuta;     #- om national lovgivning sikrer gennemskueligheden i finansiel information, beskyttelse af forbrugernes rettigheder, mulig aktion mod banker og forsikringsselskaber, sikkerhed ved transaktioner og beskyttelse af fortrolig information;     #- holdning til en række udsagn om banker og finansielle transaktioner;     #- om standarder for forbrugerbeskyttelse bør harmoniseres i EU; mulige forhindringer for at forbrugere kan benytte finansiel service i EU;     #- foretrukket betalingsmiddel i respondentens land og i andre EU-lande; grunde til at foretrække et bestemt betalingsmiddel; om respondenten nogensinde bruger betaling via telefon, computer, Minitel, Internet etc.; og om der ved betalingen bruges et kort med en fortrolig kode;     #- om respondenten benytter en række systemer, som giver adgang til informationssamfundets serviceydelser (parabol til at modtage satellitprogrammer, dekoder til betalingsprogrammer, TV-apparat med teletekst, Minitel eller et andet videotekst system der fungerer uden et TV-apparat, videobåndoptager, computer, cd-rom tilknyttet en computer, fax tilknyttet en computer, modem eller faxmodem tilknyttet en computer, mobiltelefon, Internet eller World Wide Web forbindelse, personsøger, kabel-TV);     #- kendskab til ''fair trade'' mærket på en række produkter fra udviklingslande; hvilke ''fair trade'' produkter respondenten har købt;     #- om respondenten nogensinde køber ''fair trade'' bananer; hvilket mærke respondenten køber; hvor mange bananer husstanden køber om ugen;     #- hvilken politisk person der går mest ind for yderligere europæisk integration
description: Se abstract
description: See abstract