cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/hh8y1k
title: AK5154 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Wasenius, Armas Alarik,s. 24.5.1908 Helsingin pitäjässä 01 Kertojan veljen haavoittuminen Kavantsaaren rintamalla, tuominen Helsinkiin sairaalaan ja siirtäminen Suomenlinnaan saksalaisten tultua. 02 Kertojan veljen vaiheita: Katrinebergin emännän hevosen löytyminen hänen vihjeensä avulla, pääsy Suomenlinnasta ja ylenmääräinen syöminen. 03 Kerjäläisten suuri määrä kansalaissodan aikana. 04 Kertojan äidin leivän vaihtaminen sokeriin varakkaiden helsinkiläisten kanssa. 05 Kansalaissodan aikana korteilla ei saanut mitään, sen sijaan vaihtokauppaa; kertojan äidin toimeliaisuus. 06 Kertojan koulumatka noin 5 km, kosken yli oikotietä kouluun kahlaten tai suksilla. 07 Kertojan koulutoveri Urho Liinakoski. 08 Kertojan koulu Riipilän kylässä Seppälän mailla; kertojan veli ensimmäisiä oppilaita Seutulan koulussa. 09 Koulunkäynti kertojan nuoruudessa, koulun lämmittäminen ja siivoaminen oppilaiden velvollisuutena. 10 Koulupäivän pituus, järjestäjien työt koulun jälkeen. 11 Alakoulun lempeä opettaja Lehtivuori. 12 Yläkoulun opettaja Maiju Metiäinen. 13 Yläkoulun neljä luokkaa samassa huoneessa, yläkoulussa noin 40 oppilasta. 14 Kertojan ja vanhan opettajan tapaaminen. 15 Kertoja ja Edvin Oksa jälki-istunnossa, ystävysten karkaaminen ikkunasta, eräs tapaus. 16 Opettaja Metiäisen ankara rangaistustapa komeroon lukitseminen. 17 Koulun johtokunnan jäsenet. 18 Sepän työkalut. 19 Linnankartanon pajassa tehty vain kartanon töitä. 20 Pyörät kotitekoisia, kapat ostettu. 21 Rattaanpyörän tekovaiheet. 22 Rekien raudoittaminen ja hevosten kengittäminen pajassa. 23 Ei nelipyöräisiä kärryjä kartanossa; mustalaisten kulkeminen nelipyöräisillä katetuilla vankkureilla, kertoja nähnyt Romaniassa ja Bulgariassa samanlaisia katettuja vankkureita. 24 Vakituisesti asuvia mustalaisia vain Malmilla ja Tapanilassa; mustalaisten telttojen pystyttäminen Seutulan sillan pieleen, mustalaisten pitäminen varkaina. 25 Kertojan äidin pesemien paidan ja housujen katoaminen ja likaisten vaatteiden ilmestyminen tilalle, eräs tapaus. 26 Mustalaisten eläminen povaamisella ja kerjäämisellä; mustalaisia pelättiin. 27 Lasten leikkiminen, uiminen Vantaankoskessa. 28 Keinut nuorison kokoontumispaikkoina. 29 Keinuja Liinakosken metsässä ja Marielundissa. 30 Liinakosken väki uskonnollista. 31 Keinujen hajottaminen kieltolain aikana, pirtunjuojien rähinöinti keinuilla. 32 Keinujen kuvailua. 33 Keinuihin mahtunut kerralla noin 10 henkeä, laulaminen keinuissa ja keinun pyörittäminen ympäri. 34 Keinuissa kuusi aisaa, joita yhdistivät kiilat. 35 Myös Keimolan kokkokallliolla keinu.
DOI: 10.58167/wsbrue
title: AK4756 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Halttunen, Juho,s. Saarijärvellä, asuu Karkkilassa, kantele 01 Valssilaulu Lehdetön puu "Kuin ritvakoivut rantain", kanteleella säestettynä. 02 Opettaja Akseli V. Mäkelä ja hänen runonsa Laulurastas. 03 Laulurastas "On luona aavan kaunis kesä Suomen", kertojan säveltämä laulu A.V. Mäkelän runoon, kanteleella säestettynä. 04 Georg Malmstenin valssi Laulu onnesta "Mun eloni vierivi verkalleen", kanteleella säestettynä. 05 Laulu Kullan luo "Riemuiten rallatellen kuljen kullan luo", kanteleella säestettynä. 06 Laulu "Tää kansa on kuin kaupunki", oma sävellys Eino Leinon runoon Kukahan vetäisi kellon?, kanteleella säestettynä.
DOI: 10.58167/xqqvvc
title: AK4302 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Kertojan vanhempien häätäminen Närvän talosta, syynä äidin toiminta niin, ettei emäntä päässyt lentämään yöllä siunatuista porteista. 02 Närvän emännän lentäminen koivunhalolla naapurin lammasnavetan katolta omaan pihaansa, kolme silminnäkijää. 03 Närvän emäntä Anna-Liisa ja isäntä Henrik; kertojan äiti Maija-Liisa Hattu. 04 Ludvig Närvä, puuseppä. 05 Närvän talo eli "Henttu". 06 Ludvig Närvä mukana miestapossa, nikkariksi oppiminen vankilassa. 07 Ludvig Närvän puusepäntyöt. 08 Ludvig Närvän pyrkiminen kertojan viereen, rukkaset kertojalta. 09 Ludvig Närvän perhe. 10 Ludvig Närvä Kanadassa loppuikänsä, ilmaantuminen Suomeen poikansa kuoltua tapaturmaisesti. 11 Ludvig Närvän lapsuus, sisarukset. 12 Kertojan mies lähetti Närvän Anssin hakemaan kertojalta jauhoja viinankeittoa varten, kertoja luovutti vain maksua vastaan, eräs tapaus. 13 Kertojan aviomiehestä. 14 Ruumiinpelko; Sakarin Kassu ja Kettu-Ista. 15 Sakarin Kassun ruumiin kanniskelu Kujalan paapan muistelma rippikouluajoiltaan. 16 Sakarin Kassu. 17 Ohikulkija näki hautausmaalla menninkäisen, osoittautuminen haudankaivajaksi. 18 Toinen hautausmaa Auneeniemessä. 19 Riippi-Heikki isäntänä hautausmaan luona olevassa talossa, ihmisluita esiin perunamaata kaivettaessa. 20 Auneeniemen hautausmaan nimen selitys: ensimmäisenä haudattu Aunee-niminen tyttö. 21 Kirkonmäen hautausmaa. 22 Eriuskoisten haudat. 23 Kastamattoman lapsen hautaaminen salaa kirkon kivijalkaan. 24 Kertojan äidin mukaan kastamattomat lapset joutuvat vehreälle niitylle odottamaan tuomiopäivää. 25 Haastattelijan tuoman madeiran maistelua. 26 Kertojan suonikohjut. 27 Kertojan oppiminen ajamaan polkupyrällä. 28 Hevosella ajaminen. 29 Kertoja matkustanut junalla vain Seinäjoelle. 30 Kertoja ei käynyt Jurvan kirkolla huveissa. 31 Talon siirtyminen kertojan pojille, kertoja ei hyväksynyt takauksiin menemistä. 32 Alkoholinkäytöstä. 33 Vanhojen asioiden muistelemisesta. 34 Sodan alkaminen ja poikien lähtö sotaan. 35 Nuoremman tyttären huulihalkio. Kesto: 00:33:50
DOI: 10.58167/0xunmx
title: AK4698 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Milja o.s. Marjamäki,s. 10.4.1901 01 Laulu "Liekö taivas haljennu kun pilvet on alahalla juu". 02 Laulu "Minä ruusun löysin vaan sallimus sen johti". 03 Laulu "Oli mulla aarre parhain". 04 Tavausta "nuotilla". 05 Tavaaminen lypsettäessä. 06 Kertojan usko kuolemaa ennustaviin aaveisiin; eräs tapaus. 07 Lintu kuoleman enteenä. 08 Oravien ilmestyminen kartanolle monilukuisina - tulipalon enne. 09 Usko huoneenhaltijoihin. 10 Sepän mummon Ulla Saukon kuolemaa ennustanut merkki. 11 Para, salaperäinen metsäänkakkija. 12 "Ähky", umpisuolentulehdus. 13 Sepän mummon parannuskeino hevosen tai lehmän ähkyyn. 14 Sepän mummo häntäänsä huutavan lehmän parantajana. 15 Käärmeenseisatussanat "Mato, mato". 16 Kertojan tyttären käärmeen seisautus sanomalla "Mato, mato, mato". 17 Tarina sammakosta. 18 Laulu "Alasti synnyin mä". 19 Laulu "Voi mikset ollut köyhän torpan tyttö". 20 Balladi "Voi armas Annani älä vaalene". 21 Amerikasta tuotu viisu "Yks kauppias Intiasta rikas ja arvokas".
DOI: 10.58167/k0klw5
title: AK4032 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rasmus, Stella,f. 1901 01 Familjens första radio. 02 Ätvanor och kärlen i berättarens barndom. 03 Tillverkningen av träskedar i byn. 04 Tillverkningen av näverlurar på orten. 05 Berättaren kände inte till bockhorn eller sälgpipa. 06 Tillverkningen av näverprodukter i trakten. 07 Korgtillverkningen i trakten. 08 Arbetsånger i trakten exicterade just inte. 09 Hörsägner om "Näcken". 10 Byket förr i tiden. 11 Beskrivning av bykandet och tillverkningen av tvål förr. 12 Dryckeskärlen förr. 13 Hårvården förr, hårkammarna. 14 Sägner om rövare i trakten, på dialekt. 15 Berättarens far hemma från Kaustby. 16 Barndomhemmets öde. 17 Faderns färder till Amerika för att hämta pengar. 18 Fadern arbetade i gruvorna i Amerika. 19 Språket i berättarens barndomshem. 20 Knut Hägg hade första cykeln i trakten 21 Åkerröjningen i trakten. 22 Väderkvarnarna i byn och dess innehavare. 23 Vattenkvarnen i byn vid Hellisbäcken, ägdes av Toivo Harju. 24 De rödas förekomst i trakten. 25 De ryska soldaternas förekomst i trakten. Kesto: 00:33:53
DOI: 10.6075/j00c4vx6
title: Data from: Instrumented Wave Gliders for Air-Sea Interaction and Upper Ocean Research

description: This collection contains the data sets needed to generate each figure presented in the manuscript "Grare L, Statom NM, Pizzo N and Lenain L (2021) Instrumented Wave Gliders for Air-Sea Interaction and Upper Ocean Research. Front. Mar. Sci. 8:664728. doi: 10.3389/fmars.2021.664728". These data sets do not contain the raw data but processed variables. Data were collected from our fleet of Wave Gliders during four major field programs from 2013 to 2020. While some data sets contain only the variables needed to generate the manuscript, some data sets are richer, with either additional variables or longer time range.
description: The data were processed using Matlab R2019a.
DOI: 10.58167/7mtazv
title: AK4399 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Oksanen, Heikki,ei muista syntymäaikaansa 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan tulo työelämään 13-vuotiaana. 03 Tukkilautan kuljetus, 25 miestä ponttuulla. 04 Pelimannin mukanaolo hanureineen tukkilautalla. 05 Ponttuulla kelattaessa lauletut työlaulut. 06 Junttatyömaalla laulaminen. 07 Kertoja mukana 25 kertaa tukinuitossa Lappajärveltä Pietarsaareen. 08 Uittokertojen kesto ja vaikeudet matkan varrella. 09 Ruotsalaisten suhtautuminen uittomiehiin. 10 Kertojan ammattitaidosta ponttuunteossa: lenkin kiertäminen kuusennäreestä. 11 Lenkkiainesten hauduttaminen pehmeiksi. 12 Viulupelimanni Matti Haudanmaa kertojan muistoissa. 13 Lammilta olleet pelimannit: Matti Lammi, Hermanni Lammi. 14 Kreetta Ammesmäestä, kanteleensoittaja. 15 Tanssiminen häissä. 19 Kertojan muistoja talkoista ja talkootansseista. 20 Miinan Matti eli Matti Lampi, talkootanssien soittaja ja tappelupukari. 21 Nuorten miesten tyttöjen aitoissa kulkeminen; kuljettaessa laulaminen. 22 Pääsiäisvalkean polttaminen. 23 Kertojan tanssiharrastus. 24 Purpurinsoiton taitajia: Miinan Matti eli Matti Lampi, Alanko Santtu. 25 Kertojan soittotaito, hanuri ja huuliharppu. 26 Lammin seppien yhteinen paja. 27 Muistoja suurista nälkävuosista. 28 Kertoja eteneminen työelämässä. 29 Purpurin tanssiminen. 30 Tanssit kertojan nuoruuden aikaan. 31 Kertojan pitämistä tanssikursseista. 32 Markkinat kertojan nuoruuden aikaan. 33 Miinan Matin (=Matti Lampi) tappelut. 34 Kyläkuntien väliset tappelut. 35 Eräs tappo. Åby, Tyyne Elisabeth o.s. Nykänen,s. 10.8.1919 Lappajärvellä, emäntä 16 Kertojan henkilötietoja. 17 Kertojan muistoja Matti Haudanmaasta ja hänen naisystävästään. 18 Kertojan isä Matti Nykänen.
DOI: 10.58167/xqijyw
title: AK4365 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hannula, Eemeli,s. 10.2.1899 01 Kansanpersoonasta ja pelimannista Matti Haudanmaasta. 02 Ensimmäinen joka äänitti Matti Haudanmaata: Toivo Kuula. 03 Haudanmaan asuinpaikoista ja arvostuksesta Tarvolassa. 04 Perimätietoa Matti Haudanmaasta (s. 9.1.1859) ja hänen pelimanniuransa alkamisesta. 05 Matti Haudanmaan siirtyminen Kortesjärvelle Haudanmaan torppaan Tarvolasta 1867-72. 06 Matti Haudanmaan isä Juhontuvan Jussi. 07 3-rivinen hanuri sivuutti viulupelimannit. 08 Matin esiintyminen nuorisoseuran iltamissa. 09 Matti Haudanmaan morsiamen menettäminen. 10 Vanhin viulupelimanni muistitiedon mukaan: Mynkeli. 11 Antti Pyhälahti, toinen viulupelimanni. 12 Eemeli Mars, viulupelimanni. 13 Väinö Päällysaho, viulupelimanni, talonpoika. 14 Yliaho, viulupelimanni. 15 Pyhälahden Antti, viulupelimanni. 16 Haudanmaan arvostelu Pyhälahdesta. 17 Vanhin hanuristi Lammin Matti, pelottomuudestaan kuuluisa puukkojunkkari. 18 Lammin Matin pakomatka Amerikkaan. 19 Toinen hanuristi Alaangon Santtu. 20 Hanuristi, hääsoittaja Helge Koskela. 21 Kahdella viululla soitetut häät. 22 Lainapelimannien hankkimisesta. 23 Helge Koskela, hääpelimanni, soitti 3-rivisellä hanurilla v. 1910 jälkeen. 24 Oravan veljekset Jussi ja Jaakko, hanuristeja. 25 Viljami Ahola, hanuristi. 26 Erkki Kiilunen, hanuristi. 27 Salkun Jussi, viulupelimanni. 28 Sulo Rannisto, viulupelimanni. 29 Vainionpää Hermanni ja Koskela Jussi, viulupelimanneja. 30 Kanteleensoitosta Lappajärvellä; virsikanteleet, Kustaa Koskela. 31 Lappajärvellä käytettyjä soittimia. 32 Tansseja huuliharpun säestyksellä. 33 Paimensoittimet. 34 Harmonin rakentaja Karhusaaren seppä. 35 Kouluissa käytössä olleet harmonit: Kangasalan tehtaalta, Sortavalasta tai Kokkolasta. 36 Pastori Jaakko Fellman häätanssien aloittajana.
DOI: 10.58167/vzaaja
title: AK4479 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Raudus, Johan Samuel (Jussi),s. 15.6.1906 01 Rouvot eli vällyt, niiden käyttö ja yleisyys. 02 Rouvojen käsittely kalkin ja ohrajauhojen avulla, kalttaus, kalttausraudat Sirkan kylässä. 03 Roukontekijöitä: Johan Erik Kauppila, Vokko-Matti Raudusjärveltä. 04 Kertojan äiti Elsa Sofia Raudus o.s. Luusua, täkintikkaaja. 05 Kudonnaiset Kittilässä, kutoja Anja Paksuniemi Rovaniemellä; väävistoolilla kudotut raanut ja rankiset. 06 Kertojan äidin käyttämä ruotsalainen kyynäräjärjestelmä, rankisen mitat. 07 Rankisen kiinnitys kattoon ja käyttö ulkona. 08 Sääsket ja mäkäräiset. 09 Ampiaiset syöneet sääskiä rankisen päältä, eräs tapaus. 10 Rankisen yleisyys. 11 Pikiöljyn käyttö sääskien torjunnassa, eräs tapaus. 12 Hytteet, pienet hyttyset joihin pikiöljy ei auta. 13 Naisten pukujen ompelijat Amanda Hossa ja Ilta Köngäs; kraatari Tuomas Heiskari. 14 Kittilän yhteismaat: hiekan-, saven- ja soranottopaikat. 15 Tiilenpolttaja Aatami Tervo. 16 Ei saviastioiden ja keramiikan tekoa, saviastiat Ruotsista kulkukauppiaiden mukana. 17 Posetiivarit Kittilässä ennen v. 1917, posetiivin kuljetus. 18 Lestadiolaisten suhtautuminen posetiivariin. 19 Posetiivarin lintu ja onnenlehdet, kertojan oma onnenlehti. 20 Kulkukauppiaat enimmäkseen Vienan-Karjalasta, laukkuryssät; Risto Lemsujärvi, laukkuryssä Uhtualta. 21 Tieolot Kittilässä ennen v. 1917. 22 Kulkukauppias Kaarlo Bogdanoff Uhtualta, Bogdanoffin muutto Kittilän Alakylään v. 1918 jälkeen ja nimen muutto Haapalaksi. 23 Haapalan liike ja Alan liike, Ala alkuaan Remsujeff; kertojan käsitys vienankarjalaisista. 24 Karjalaiset ja suomalaiset lumpunostajat, heidän ostamansa jouhet ja lumput. 25 Poronkarvan käyttö tyynyntäytteenä, ei rakennusten tilkitsemiseen. 26 Muurareita: Joonas Takala, Rikhard Takala, Könkään kylän muurarit Juho Korva ja Kalle Palosaari, Janne Palosaari. 27 Muuraus savella, kalkki käyttöön 1900-luvun alussa, sementin tulo, ensimmäiset sementtityöt Kittilässä v. 1946. 28 Sementtitiilistä v. 1939 rakennettu muuri Vaaralassa. 29 Kittilän ensimmäiset kellot kertojan kotona ja Alakylässä, seinäkelloja; kertojan kotitalon kello nykyisin Hämeenlinnassa. 30 Ajan katsominen tähdistä ja auringosta, kaamosaika ja keskiyön aurinko Kittilässä. 31 Aurinkokellot eli varjokellot, puolenpäivän määrittely kompassin avulla, kertojan kotitalon ikkunassa puolipäivän merkki. 32 Kertojan kotitalon rakentaja Johan Raudus (k. 1840), Johan-nimen periytyminen suvussa. 33 Kokko-Matti, runontekijä, lestadiolainen, hänen suhtautumisensa tarinoita keräävään Paulaharjuun.
DOI: 10.58167/tgq3ap
title: AK4035 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Indola, Ernst 03 Föreningsverksamheten förr på orten och partiinköpen. 04 Religiösa föreningar på orten bl. a. missionens syföreningen. 05 "Lånemagasinet". 06 "Pitokapina", loneservis. 07 Berättarens far Rikhard Indola var lånemagasinets kassör. 08 Lestadianer i trakten. 09 Berättarens kusin Alexander Kola och Jaakko Ventin predikanter i trakter. 10 Lestadianernas ankomst till trakten. 11 Predikanter i trakten bl. a. "Jyllis-Mari". 12 Kyrkans inställning till lestadianerna. 13 Andra religiösa sekter i trakten. 14 Prosten Bengts, stark religiös personlighet. 15 Krook, annan präst på orten. 16 Vigselförrättningen i berättarens ungdom. 17 Berättarens skriftskolegång. 18 Läsförhören; trakteringen och programmet. Korp, Lennart 01 Berättaren spelar på harmonium en frälsningsarmé sång; andlig sång på harmonium, "Blot en dag" på harmonium, sång som ursprungligen spelats på harpa, här spelad på harmonium. 02 Kantele har ej använts på orten.
DOI: 10.58167/acfd66
title: AK5182 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Åvall, Arvid Karl,f. 12.1.1900 i Helsinge socken 01 Berättarens personuppgifter. 02 Berättarens far affärsman, köpte och sålde hästar. 03 Berättarens far slaktare och kötthandlare. 04 Andra slaktare: Janne, Emil och August Åvall. 05 Berättarens farfar Fredrik Åvall, boskapshandlare. 06 Början av hästodling i trakten. 07 Hingstar, Pohjan-Poika. 08 Travtävlingar på isen. 09 Första sommarbanan i Åggelby. 10 Kottby-banan och den nya banan i Vermo. 11 Prisen i travtävlingar: pengar eller pokaler. 12 Första tävlingen i Kottby, berättaren som segrare. 13 Berättarens hingst, som han sålde till Sverige. 14 Hästhandel och travtävlingar på 1920-talet, berättarens kolonialvarubutik. 15 Köp av det nutida hemmanet. 16 Tidningarna Hevosurheilu och Hevosviesti. 17 Matti Takala, gammal hästkarl. 18 Berättarens far Karl Åvall som travtävlare. 19 Stamboken. 20 Varmblodiga hästar på 1950-talet. 21 Första varmblodiga fölen från Moskva. 22 Föreningarna handlade med ryssar. 23 Ryska och amerikanska hästrasen. 24 Nutida hästägare i Vanda. 25 Finska hästens uppfödande. 26 Mycket hästar gallras i Vermo. 27 Tävlingar för 3-åriga varmblodiga hästar, inte för yngre. 28 Skoning, skoningskola i Ypäjä. 29 Bysmeder tidigare, Nylund. 30 Gamla gårdar i Mårtensby. Kesto: 00:32:59. Selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/f45h4o
title: AK4857 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vassi, Jussi,Edvardinpoika s.25.5.1928 Ylihärmän Kankaankylässä, isäntä 01 Vassin pajarakennus. 02 Vassin pajan tuotteita: Vassin patentti, lapiorullaäes ja 3-rullainen tiikeriäes. 03 Jaakko Vassi, kertojan isoisä, Vassin patentoidun äkeen keksijä. 04 Vassin pajassa työskennelleitä: kertojan isä Edvard Vassi, Jaakko Huhta, Kalle Puhto. Keskinen, Maija Jaakontytär o.s. Vassi,s. 23.6.1897 Ylihärmän Kankaankylässä, emäntä 05 Kertojan henkilötietoja. 06 Jaakko Vassin äkeen suunnittelutyö. 07 Vassin pajan sijainti, rakenne ja koneet. 08 Jaakko Vassin sepät: Huhta Jaakko, Puhto Kustaa, Puhto Ville, apulaiset Liinamaa Jussi ja Huhta Jussi. 09 Äkeiden markkinointi Vaasaan. 10 Lapiorullaäes ja tiikeriäes. 11 Vassin äkeet näyttelyssä Vaasassa. 12 Ylihärmän koneteollisuuden alkuperäinen perustaja Jaakko Vassi. 13 Sähkön laittaminen Jaakko Vassin kartanolle. 14 Sähköhuoneen sijainti ja käyttäminen turpeella. 15 Äkeiden ajaminen Lapuan asemalle. 16 Naisyhdistyksen jäseniä: Fiina Lakia, Laina Lehtivuori, Fiina Peltohaka, Auli Hyyppä, Iita Autio, Maija Mäki, Taina Pöyhönen, Iita Liinamaa, Kaiforsin emäntä. 17 Naisyhdistyksen toiminta. 18 Pitokaluston sijoituspaikka. 19 Kustaa Puhdon sepäntyö. 20 Äkeiden ostajan herra Swanljungin käynti Vassissa kertojan muistamana. 21 Valmiiden äkeiden käsittely. 22 Tyttäret Jaakko Vassin matkassa. 23 Liisa Aro, konstikankaan kutoja Ylihärmän Kankaankylässä. 24 Kutomakurssien opettaja Hilta Koskinen Nivalasta. 25 Keskinen eli Ylinen, kertojan asuintalo.
DOI: 10.58167/kblnrl
title: AK4657 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heinäkoski, Aili Aleksandra o.s. Toivonen,s. 26.3.1899 01 Ei ammattikutojia, kutominen omiksi tarpeiksi. 02 Ryijyjen teettäminen toisissa pitäjissä; Eedla Majamaa, kutoja Kankaanpäästä. 03 Kummitusjuttujen kertominen iltaisin, suhtautuminen niihin. 04 Kertojan opettaja-aikanaan kuulema kummitustarina. 05 Kummittelua eräässä luhdissa, lapsen ruumiin löytyminen. 06 Maa-alueiden vaihtoa Mouhijärven ja muiden pitäjien välillä 1920-luvulla. 07 Laukamon kallio, paikka jossa kummittelee. 08 Tarinoita aarrevalkeista Mouhijärvellä, valkeita ei ole nähty. 09 Karkun kirkonkellon upottaminen isonvihan aikana. 10 Ennustus Karkun vanhasta kirkosta. 11 Kummitustarinoita Mouhijärven hautausmaalta. 12 Keskosten siunaamattomina hautaaminen seurauksena maan keinuminen. 13 Mullan hakeminen hautausmaalta ja sen käyttö, eräs esimerkki. 14 Ei tarinoita kirkonhaltijoista; Mouhijärven vanhan ja uuden kirkon historiaa. 15 Onnettomuuden manaaminen jollekin; uuden kirkon paikan kiroaminen. 16 Ruokakelloja Mouhijärvellä, vellikelloja; vellikellon soittaminen hätämerkkinä. 17 Tuohitorvien käyttö vappuaamuna kertojan aikana, torvensoitto vappuna karjaonnen saamiseksi. 18 Kertoja ei tunne sarvella soittamista, kampojen valmistus pukin- ja lehmänsarvista, ei Mouhijärvellä. 19 Erikokoiset ja -malliset kammat, lasten kampaaminen. 20 Tyttöjen hiusten palmikointi, aviovaimoilla ei lettejä vaan nuttura. 21 Nutturan tekeminen ja kiinnitys. 22 Vanhojen naisten päähuivin käyttö. 23 Naisten tapa pitää huivi tai hattu päässä kirkossa, paljain päin olo sopimatonta. 24 Istumajärjestys ja talojen penkit kirkossa, naisten ja miesten istumapaikat kirkossa ja lukusijoilla. 25 Morsiusparin asema vihittäessä, sulhasen ja morsiamen paikat; naisten ja miesten paikat pirtissä. 26 Talojen suuruus Mouhijärvellä; talonväen nukkumapaikat, paikkojen muuttuminen. 27 Renkipirtit eli pöhköt taloissa, niiden sijoitus muiden rakennusten yhteyteen. 28 Vaatteiden pito ja naisten nukkuminen luhdeissa, luhdin eri osat, ei tapaa puettaa luhteja tai aittoja. 29 Tekstiilien säilytys luhtien orsilla, vaatteiden säilytys asuinhuoneissa ja aitoissa. 30 Aitanavainten säilytys ja ulkonäkö, vilja-aitan tärkeys, emännän hallussa olevat avaimet. 31 Karjakeittiö, kota, sen rakenne, sakkaveden valmistus kodassa, veden tulo ränniä myöten kotaan, navetan ja karjakeittiön sijoitus rinnakkain. 32 Puuastioiden pesu hiekalla kerran viikossa kodassa, santapunkka; lipeän ja kaljan teko sekä käsikivet kodassa. 33 Viinankeitto. 34 Kota, pränni eli karjakeittiö.
DOI: 10.58167/w1rc2v
title: AK4398 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-aho, Vihtori,s. 22.10.1902 Lappajärvellä 01 Kevareita Lappajärvellä. 02 Punaisten asema Lappajärvellä 1918. 03 Yli-aho Vihtori, Päällysaho Väinö, lappajärveläisiä pelimanneja. 04 Luonnonparantaja Keskinen Kärnästä, kertojan jalan parantaminen. 05 Ensimmäisten autojen omistajat Lappajärvellä: Karvola Eemeli, Tuomaala Niilo, Hernesniemi. 06 Ensimmäinen kuorma-auto Lappajärvellä, Vimpelin ja Lappajärven osuuskaupat omistajina. 07 Seppä Matti, ensimmäisen kuorma-auton kuljettaja. 08 Nikolai Tuomaalan autonosto. 09 Linja-autoliikenteen alkaminen Lappajärvellä, Kauhava - Vimpeli ensimmäinen linja. 10 Viimeinen hevospostinajaja, Viinamäen vanha isäntä. Annila, Justiina, Annala, Jenny, Ketola, Fanni, Olli, Senja ja Lammi, Lempi,veisaajia 11 Virsi "Ah kuinka taivaan valtakunta". 12 Ristiäisten aloittaminen veisuulla ja ristiäismenojen kulku. 13 Kummien valinta ja heidän tehtävänsä. 14 Synnyttäneen äidin kirkkoonotto. 15 Ristiäisten lopettaminen; virsien lukumäärä. 16 Amerikan viitosten kastaminen. 17 Ristiäisissä käytössä olleet virret kertojan nuoruuden aikaan. 18 Pappi-Iikan virsien valinnasta. 19 Virsikirjat kertojien lapsuuden aikaan. 20 Veisaaminen kuoleman yhteydessä. 21 Pappi-Iikan sairasvuoteen ääreen haettu veisaaja. 22 Pappi-Iikan kuolema. 23 Veisaaminen ruumislaudalle siirrettäessä. 24 Kielaankangas Maija, ruumiinpesijä.
DOI: 10.6075/j0tq61q7
title: Dissolved gases (oxygen and argon) measured by membrane inlet mass spectrometry at the Ellen Browning Scripps Pier, Volume 1. In Scripps Ecological Observatory

description: Oxygen, argon, and some trace gases are measured with a Hiden HPR-40 membrane inlet mass spectrometer (MIMS) at the Ellen Browning Scripps Pier. Data are measured approximately each minute. Raw ion current values are provided here. The concentration of dissolved oxygen (relative to saturation) depends on the rates of photosynthesis and respiration as well as physical injection from the atmosphere. The concentration of argon (relative to saturation) depends on physical injection only. Thus the ratio of oxygen to argon provides a meaningful measure of the oxygen excess or deficit that is due to biology alone. These values are often used to model net community production.