cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/gdfmfb
title: AK4841 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pihlajamäki, Juha Reinhold,s. 14.4.1904 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan kotitalon rakentaja, isoisä Juho Reinhold Alasaari; kotitalon historiaa. 03 Juho R. Alasaaren toiminta lasimestarina. 04 Juho R. Alasaaren vakavoituminen uskonelämässä avioitumisen myötä. 05 Keski-Jussi, J. R. Alasaaren vaimon kotitalo. 06 Juho R. Alasaaren siirtyminen puunsiemenkaristustyöhön. 07 Käpyjen kokoaminen; eräs puustaputoamistapaus. 08 Juho R. Alasaaren seppä Antti Alasaarella teettämä 3-pyöräinen polkupyörä. 09 Isoisä J. R. Alasaaren palkitseminen puunsiementoiminnasta maatalousnäyttelyissä. 10 Puunsiementen välitystä isoisä J. R. Alasaaren aikana. 11 Isoisä J. R. Alasaaren palkintomitalit isoäidin vaihtorahana köyhän ajan tultua 1918. 12 Isoisä J.R. Alasaaren 10 tuulimyllyä; rakennusnaulojen hakeminen Norjasta, muun materiaalin saanti ja tuulimyllyjen rakentaminen. 13 Päreiden tekeminen viimeisellä käytössä olleella tuulimyllyllä. 14 Haapalastujen höylääminen käsin lakintekoa ja ostoskasseja varten Lapuan Hellanmaassa. 15 Isoisä J. R. Alasaaren maanraivaustyö. 16 Maanparannustyötä isoisä J. R. Alasaaren aikana. 17 Puurunkoiset vanhat äkeet. 18 Kydönpolttoa vanhaan aikaan Ylihärmässä. 19 Kankaan mummo, noidantaitoinen henkilö. 20 Sanna Sillanpää, kuppari. 21 Sanna Mäki, kuppari.
DOI: 10.58167/ua53ze
title: AK4481 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Niva, Aarne Aleksanteri,Samulinpoika, s. 7.3.1894, maanviljelijä 01 Valkoinen poro, helppo saalis pedoille; valkoiset ajohärät. 02 Ajohärän valitseminen. 03 Hirvaiden kuohitseminen puremalla ja puukon avulla, porojen kuohitseminen nykyisin. 04 Hyvien ajohärkien arvo, Hanhivaaran ajohärät, 30-40 poron raidot Norjaan. 05 Pororaitojen kauppamatkat: vaihtotavarat, kauppapaikat Karasjoki ja Alta, ei teitä Norjaan, talvitiet. 06 Inarilainen kauppias Vitendi Kittilässä, Vitendin eksyminen ja löytyminen. 07 Matkat Hanhimaasta Inariin ja Pokkaan. 08 Tarinat ihmisen muuttumisesta poroksi, ei tarinoita karhuista. 09 Hanhimaassa ollut lammasaitaus ja -lätti, karhu lammaslätissä, eräs tapaus. 10 Karhu lammaslätin katolla Oinasen kylässä. 11 Karjan laiduntaminen metsässä, karhu tappanut lampaita. 12 Karhun tappama ja hautaama vasikka, karhun tapa haudata saaliinsa. 13 Sudet Hanhimaassa kertojan aikana, susien ja ahmojen aiheuttamia vahinkoja. 14 Ahman käyttäytyminen, löydetty ahman saalis 30 raatoa. 15 Susi tappajana, suden ja ahman käyminen haaskoilla. 16 Korpit, ketut ja karhut haaskojen syöjinä, korppien yleisyys ja niiden pesiminen. 17 Porojen lypsäminen ennen kertojan aikaa, puukiulu lypsyvälineenä. 18 Juustontekoväline. 19 Poronjuuston teko ja kuivaus, sen rasvapitoisuus. 20 Poronjuuston käyttö kahvissa ja poronjuusto eväänä. 21 Poronjuuston tuonti Enontekiöstä Näkkälän lappalaisilta. 22 Porojen lypsäminen Hanhimaassa 1870-80-luvulla kertojan isän nuoruudessa. 23 Petoeläimet Kittilässä; naalit Kittilässä kertojan aikana, raadonsyöjiä, kertojan Rovaniemen markkinoilla näkemä valkea naalinnahka. 24 Ilvesten liikkuminen Kittilässä, porojen tappajia. 25 Majavajoella eläneet majavat kuolleet sukupuuttoon, uusi majavakanta Kapsjoella, majavien tekemä pato. 26 Karhunsappi lääkeaineena, sen säilytys. 27 Poronmaksan käyttö, paistaminen. 28 Poronkeiton valmistus, 29 Poron selkä paras osa, poron paloittelu teurastettaessa. 30 Makkaroiden teko sisälmyksistä, poron kylkiluut ja paisti, poron pään keittäminen ja kielen käyttö. 31 Poron paistilihat, palvattu ja umpisuolattu poronliha, umpisuolatun lihan käyttö. 32 Poronlihan palvaus kertojan aikana, palvaamon rakentaminen, leppä polttopuuna, palvauksen oppiminen Raino Elorannalta, käyttöön 1930-luvulla.
DOI: 10.58167/6lc3mc
title: AK4280 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Äidin tapa heittää tuhkaa sellaisten karjanostajien perään, joilla ei ollut ostoaikeita, tuhkaa heitettäessä luettu manaus "Vittu kätehen silmäksi ja kyrpä korvaksi". 02 Mara, "vanha mara" eli trulli. 03 Kirnuus ei tullut voille, jos kade silmä näki sen. 04 Kertojan erään lehmän maidosta ei tullut voita, parannuskeinona tervan antaminen lehmälle. 05 Sanonta "Terva vanhinta voidetta", kertojan jalassa olleen märkivän haavan parantaminen tervalla. 06 Tervan käyttö: astioiden ja ajokalujen käsittely. 07 Pikiöljy lääkkeenä; sanan "vankki" merkitys. 08 Kuusiston Jussi, kiertävä pikiöljykauppias. 09 Pikiöljyn puhtauden koetteleminen. 10 Kertojan äiti kulkukauppiaana. 11 Kuusiston Jussin epäsiisteys; tapaus jolloin hän otti takanreunalta suuhunsa kertojan äidin piipun. 12 Kertojan äidin piipunpoltto. 13 Isän käyttämä purutupakka "Viis veljestä"; äiti kuivasi käytetyn purutupakan piipputupakakseen. 14 Kertojan miehen ja poikien tupakointi. 15 Naisten tupakointi kertojan nuoruudessa. 16 Kessun kasvatus. 17 Kessujen kuivaaminen saunassa. 18 Kertojan isällä ollut ruusu ja sen parantuminen Kuusiston kessusaunassa. 19 Kessunviljelyn loppuminen ja ostotupakkaan siirtyminen. 20 Isän vaskipeslaipiippu. 21 Suutupakka, lanska eli rullatupakka. 22 Tupakoitsijoiden sylkeminen, tavallisesti takkaan. 23 Lasten leikit. 24 Leikkilaulu "Mepä oomma rikkaat lapset", saneltuna, ja leikin selostus. 25 Rinta-Rookoolin lapset. 26 Rinta-Rookoolin portin veräjän pitäminen lukossa. 27 Rinta-Rookoolin pihapiirin rakennukset. 28 Entisajan talvet lumisempia kuin nykyiset. 29 Leikkilaulu "Mepä oomma rikkaat lapset", saneltuna. 30 Kertojan ja hänen veljensä lukemaan oppiminen. Kesto: 00:33:26
DOI: 10.58167/mscg5w
title: AK4765 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Keskirahtu, Anna Vilhelmiina,s. 17.1.1882 Ylitorniolla 01 Juustokori. 02 Juustojen säilyttäminen. 03 Juuston tarjoilu hautajaisissa; ei hää- eikä hautajaiskaramelleja. 04 Syksy ja Perttulin aika. 05 Joulu; jouluruoat. 06 Tuomaan päivä, sanonta "pimeä kuin kolmea päivää ennen joulua". 07 Pesäpäivät eli 9 päivää Annan päivästä laskettuna, kesän sään ennustaminen niistä. 08 Tapanin ajo. 09 Laskiainen. 10 Pellavan kasvatus. 11 Kynttilänpäivä. 12 Kolme pääjuhlaa: joulu, pääsiäinen ja helluntai. 13 Kolminaisuuden päivä ja helluntai. 14 Pyhätyökiellot. 15 "Äkki näppää", varoitus veteen menosta. 16 Kansanparantajat. 17 Karjan sairauksien hoito. 18 Viinaa poikivalle lehmälle. 19 Yskän parantaminen. 20 Vaatteet kotikutoisista kankaista. 21 Värjääminen. 22 Kätilöt. 23 Kaupoissa käyminen Ruotsin puolella. 24 Synnyttäneiden äitien kirkkoonotto. 25 Rovasti Krapi ei juonut emännän tarjoamaa kahvia, ennen kuin tämä oli siunattu lapsivuoteen jälkeen, eräs tapaus. 26 Eräs vanha vaimo käynyt aikanaan Oulussa "huorinsakkoa maksamassa". 27 Kansakoulu ja kiertokoulu. 28 Veisaajat. 29 Kinkereillä lukeminen. 30 Eräs tapaus kinkereiltä. 31 Kansanopistossa tehty kantele. 32 Antin Iikka, opettaja joka soitti viulua. 33 Satujen kertomisesta. 34 Kummituksista kertominen, trullit. 35 Suuret nälkävuodet. 36 Ohraleipä eli rieska ja ruisleipä. 37 Limppujen leipominen jouluksi. 38 Verileipä; kiisselin teko veri- tai ruisleivästä, siihen käytetty tali.
DOI: 10.58167/wl29jj
title: AK4477 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Raudus, Johan Samuel (Jussi),s. 15.6.1906 01 Kittilän vanhoja sukuja; lappalainen Kitin suku, siitä nimi Kittilä. 02 Nykyisen pappilan paikalta löydetty vanha asuinpaikka. 03 Päiviö ja hänen sukunsa Kittilästä. 04 Kyrön suku Ruotsin kautta Kittilään, Heikki ja Mikko Kyrö. 05 Puljun kylän asukkaat alkuaan Ruotsista. 06 Lompolon kylän asukkaiden ulkonaisia piirteitä ja kyröläisten ulkonäkö. 07 Alan, Palon ja muut vanhat suvut, Pietolan suku Vienan-Karjalasta, verotalo vuodesta 1731. 08 Kertojan äiti Konttisen sukua, suku Vienan-Karjalasta, maininta suvusta Tukholman kuninkaallisessa arkistossa. 09 Piirileikit Kittilässä, peräisin 1600-1700-luvulta. 10 Piirileikkilaulujen laulaja Frida Kokko o.s. Raudus. 11 Tanssiminen häissä ennen lestadiolaisuuden tuloa. 12 Pekka Huutola, huuliharpunsoittaja, muuttanut Amerikkaan, palannut Suomeen, k. 1914. 13 Pekka Huutolan avioton lapsi. 14 Siirtolaisuus Amerikkaan Kittilästä vilkkainta v. 1868-1905. 15 Suomeen palannut siirtolainen Aapo Jänkälä, hänen tyttärellään Impi Laurilalla tietoja maahisista. 16 Samuli Paulaharjun matkat Kittilästä, hänen poikansa Ahti Paulaharju. 17 Metsästyskoirien käyttö. 18 Hossan kylän Kankaan talon suuri porolauma. 19 Karhu tappanut karhukoiran Nilivaarassa. 20 Susi ei vienyt koiria Kittilästä. 21 Vanhan porokoiran koko ja ulkonäkö, nykyään koirat enimmäkseen sekarotuisia. 22 Koirien käsittely ja kuritus. 23 Eräs vihainen koira, sen rauhoittuminen. 24 Vihaisten koirien käyttäytyminen. 25 Kittilän hirvikanta, kertojan Rauduskylässä näkemä hirvi. 26 Kertojan suolla näkemät hirvenjäljet ja karhunjäljet. 27 Kertojan näkemä suuri hirvi. 28 Peurojen häviäminen sukupuuttoon, Kittilän viimeinen peuranpyytäjä Mikkel Kokko 1880-luvulla. 29 Pyssyseppä Mikkel Jokela, hänen tekemänsä rihlakot. 30 Kokon ampumat Kittilän viimeiset peurat. 31 Peurojen pyynti hiihtämällä ja keihästämällä, kertojan suvun kantaisän Jaakko Rauduksen sukset. 32 Moitapyynti eli seurapyynti, metsästystapa. 33 Jaakko Rauduksen peurakeihäs ja karhukeihäs, 34 Jaakko Rauduksen peurasaalis ja Rauduksen saama hirvi. 35 Hiihtokelin vaikutus peuranmetsästykseen. 36 Suden kulku tuulen alapuolella; erään itävaltalaisen sudenmetsästys. 37 Peurankuopat, niiden sijoitus peurojen kulkureitille. 38 Kertojan näkemä karhunloukku.
DOI: 10.58167/dstpfh
title: AK4207 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Marttila, Arvo Aatto,Joosepinpoika, s. 24.9.1909 Jurvan kirkonkylässä, kotiteollisuusopettaja 01 Nuuka-Jussi, höyläntekijä. 02 Nuuka-Jussin lausahdus poikansa morsiamesta. 03 Nuuka-Jussin kiilloitustaito. 04 Ranskalainen kiilloitustapa. 05 Eri puulajien käyttö puusepänteollisuudesssa. 06 Kuusi astioiden raaka-aineena. 07 Haavanlastu koppien raaka-aineena. 08 Rinne Arvi, haavanlastukoristeiden tekijä. 09 Visakoivun kasvatusyritykset. 10 Visakoivun käyttö huonekaluihin. 11 Tammen käyttö. 12 Yritys käyttää muovikoristeita kalusteissa, tekninen virhe. 13 Lukkojen muoviosat. 14 Ristivanerin tulo käyttöön 1930-luvulla. 15 Ei omaa viilunvalmistusta. 16 Vihtori Mäen keksimä tapa valmistaa vinokantiseen lipastoon vääntyilemätön kansi. 17 Soittimien rakentaminen. 18 Viulujen ja kanteleiden teko Lapualla. 19 Kanteleiden teko kotiteollisuuskoulussa. 20 Kitaroiden teko kotiteollisuuskoulussa. 21 Soittimien materiaalin ja liiman valinta. 22 Åströmin nahkaliima. 23 Kylmäliimat eli kaseeniliimat. 24 Muoviliimat. 25 Kuumaliiman poistuminen käytöstä. 26 Muoviliimat. 27 Liimauksen kehitys myös vaneriteollisuudessa. 28 Kalustojen muuttuminen, osien väheneminen. 29 "Kuivat puut", myytävien huonekalujen leikillinen nimitys. 30 Rokokookalustoina 1940-luvulla myydyt kalustot. 31 Jurvan puuseppäyhdistyksen perustaminen. Kesto: 00:33:58
DOI: 10.58167/nmxggc
title: AK5156 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Wasenius, Armas Alarik,s. 24.5.1908 Helsingin pitäjässä 01 Jehovantodistajat Vantaalla. 02 Kirkon roolin muuttuminen ajan myötä. 03 Otto Weckström, dramaattinen pappi. 04 Holmqvist, Suomen suuripalkkaisin pappi. 05 Lisää pastori Weckströmistä. 06 Onni Kovanen ja Holopainen, helluntailaisia saarnaajia. 07 Kertojan muistoja Maria Åkerblomin saarnamatkasta Vantaalle. 08 Vantaanjoki kertojan muistoissa. 09 Jokirantaheinien hyväksikäyttö. 10 Meilbyn torpparit. 11 Reppuryssä Otto, hänen kohtalonsa. 12 Persoonallisia kunnallismiehiä. 13 Malmin kunnantalo. 14 Tyynelän mamma, "uutisten kuljettaja", kansanpersoona. 15 Orell Eino, sekaisin mennyt v. 1918 jälkeen. 16 Seppiä. 17 Kertojan äiti, myös kutoja. 18 Työosuuskunta Leppäkorpi v. 1914-15. 19 Seutulan vanhin kauppa, Åvallin kauppa. 20 Eklundin kauppa, entinen Seleniuksen kauppa Seutulassa. 21 Elannon tulo Seutulaan 1930-luvulla.
DOI: 10.58167/k01pzw
title: AK4542 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Vangin laulu "Voi kohtalo kylmä ja julma", lauluvihkosta Isojoelta, tehnyt Yrjö Pesonen Tampereelta. 02 Lempilaulu "Kun minä kerran kotia palasin", lauluvihkosta Isojoelta. 03 Laulu Helsingin kesä "Kesähelle meitä Helsingistä tänne toi". 04 Voimistelijain marssi Isojoelta "Niin riemu kautta ilman soi, on leikki rattoisata". 05 Seuraavan laulun sanojen löytyminen; kertoja tavannut Iitissä emigrantin joka lauloi sitä ukrainaksi. 06 Laulu Ruski iivana "Täs on ruski iivana mi tulen Pietarist". 07 Laulu Pommaripoika "Minä olen pommaripoika, sinä halpa tehtaantyttö vaan". 08 Vangin laulu "Vankilan muurit ne kylmät ja kolkot". 09 Vangin laulu "Auran aallot hiljaksensa laskee". 10 Kurjan laulu "Puutetta kurjuutta kuuluu ympäri maan", v. 1918 ajoilta, saneltuna. 11 Kaivostyöläisten valssi "Synkkä on ikuinen työ ja kello kaksitoista lyö", vuodelta 1908.
DOI: 10.58167/ndxoqi
title: AK4330 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Punkeri, Elsa Elisabet o.s. Ylitalo,s. 13.10.1892 Rantsilan kirkonkylässä, opettaja 01 Pasi Jääskeläisen laulamat piirileikkilaulut. 02 Pasi Jääskeläisen konserttinsa lopettaminen siivottomaan lauluun, eräs tapaus. 03 Pasi Jääskeläisen laulama em. laulu "Satavuotista sakkaa, lapsen keltaista paskaa". 04 Pasi Jääskeläisen opetus pojalleen, jolla oli tapana kurkistella kaivoon. 05 Kettusen isäntä Temmeksellä, Ojanperän veljenpoika, hänen suhtautumisensa Ojanperästä tehtyyn elokuvaan "Ruusu ja kulkuri". 06 Jukka Tuomikoski Ojanperän roolissa elokuvassa. 07 Abram Ojanperä laulajana. 08 Katri Tuori, Abram Ojanperän koulutoveri. 09 Abram Ojanperän lapsuus. 10 Abram Ojanperän hautajaiset. 11 Ojanperän norjalainen aatelinen naisystävä; Eino Leinon ansiosta Ojanperä ei jäänyt Norjaan. 12 Lehtosaaren hanurinsoittajaveljekset Rantsilan Sipolankylässä. 13 Partalan pelimannisuku. 14 Paimentorvet. 15 Lehmien kulkeminen metsissä. 16 Lehmien ulos päästäminen keväällä, paimenten kastelu, että lehmät lypsäisivät hyvin. 17 Lehmien laskeminen ulos navetasta oven edessä tynnyreillä hajasäärin seisovan veisaavan emännän jalkojen välistä. 18 Tulppaita oven alle ja viikate oven päälle lehmiä ulos laskettaessa; tervaristi lehmille selkään ja tervaa turpaan ja takapuoleen. 19 Näsälän emännän tuntemat sadat lehmien uloslaskutaiat. 20 Cristfrid Gananderin eläinlääkärikirjan käyttö. 21 Noitaukon hakeminen Kestilästä parantamaan kertojan miehen isoäidin jalkahaavaa, neuvot kirkosta keskiyöllä, haavan parantuminen kointukolla. 22 Sanonta joulunpyhistä "Hyvä Tuomas joulun tuopi, paha Nuuti poies viepi". 23 Ilmojen ennustaminen merkkipäivien mukaan, suviyöt. 24 Kolmannen taivaallisen kuun syntymisen aikaisen tuulen tarkkailu. 25 Sananlasku "Erkki turjus turkki päällä, kesät kaikki paita päällä". 26 "Eskonakin ennättää kylvää ohraa". 27 Ajan katsominen päivänpiirusta. 28 Kertojan isoisän aikana ei kaikissa taloissa kelloa, taskukellosta maksettava veroa. 29 Aamuntulon katsominen Otavasta. 30 Almanakan paikka pirtin seinällä. Kesto: 00:28:32
DOI: 10.58167/usjlr1
title: AK4914 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Purmonen, Sanni o.s. Palvinen,s. 20.8.1899 Ilomantsin Melaselässä 01 Venäjän kielen opetus Melaselässä, Misha Gorodonoff opettajana kaksi viikkoa. 02 Kertojan laulaminen kuorossa, yksin laulaminen ajankuluksi. 03 Venäjän kielen opetuksesta jäänyt mieleen kaksi sanaa. 04 Naimisissa olevan naisen päässä huivi tai säpsä, morsian vihittäessä avopäin. 05 Ikonit, kertojalla vaskinen ikoni Melaselässä. 06 Kalmoilla käyminen: ruokien siunaaminen ja antaminen köyhille. 07 Ristileipä, annettiin ristimälle eli kummille ristileipäpäivänä. 08 Leipä kylvövakassa keväällä kylvettäessä. 09 Ristinpäivä, ei muista tarkemmin. 10 Nuoret Kiikunmäellä, kiikkuminen ja piirileikki. 11 Piirileikki taloissa talvella, harmonikansoittajat Sana (Santeri) ja Vana (Ivan) Purmonen. 12 Kalle Kiiski, viulunsoittaja Korpiselän Karalinkylässä. 13 Kanteleensoittaja Stepan Solehmainen Paasivaaralla. 14 Solehmaisen pojanpoikien ukkinsa soittoa matkiva rallatus "Rimputa ramputa lukkoin luo". 15 Stepan Solehmaisen kantele; ei muita kanteleensoittajia. 16 Ei kiertäviä soittajia; laukkuryssät ja riepulaiset, kulkukauppiaita Venäjän puolelta. 17 Savotoissa käyminen Venäjän puolella. 18 Nuorten leikit: panttileikki.
DOI: 10.58167/d0n1en
title: AK4235 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mäntylä, Ossi Lauri,Laurinpoika, s. 29.12.1936 Jurvassa, puuseppä, liikkeenharjoittaja 01 Kutterinlastun kertyminen puusepäntyössä ja sen käyttö. 02 Puuraaka-aineen hankinta, Riihikosken saha. 03 Koivun ja havupuun käyttö huonekaluihin. 04 Jalopuun käyttö huonekaluihin. 05 Viilu, ei viiluprässejä. 06 Mäntylän huonekalutehtaan koneistus. 07 Jussi Luomalan vannesaha. 08 Yhdistelmäkoneet. 09 Höylääminen. 10 Tuolinsarjojen silaaminen. 11 Sorvin käyttö. 12 Tervan käyttö puusepäntyössä. 13 Reenanturoiden teko. 14 Kirveenvarsien ja vaateripustimien teko. 15 Erikoisartikkelien tiedustelu Jurvan puusepiltä. 16 Huonekalujen vienti ulkomaille. 17 Kärryjen teko. 18 Ruumisarkkujen teko. 19 Toivo Laitala ja Eino Mäntylä työssä ruumisarkkutehtaassa. 20 Tuolien ja jakkaroiden teko Mäntylän huonekalutehtaassa. 21 Ei lastentuolien valmistusta. 22 Keinutuolien valmistus. 23 Pirttikalustojen teko. 24 Pirtti Oy:n tuotteet: tyylihuonekalut ja kudonnaiset. 25 Pirttikalustot. 26 Pöytäkaapit ja kiimupöydät. 27 Nurkkakaapit. 28 Kaappikellojen teko Jurvassa. 29 Arkkujen teko. 30 Peilien teko, Teuvan eläinlääkärille tehty peili. 31 Kokonaisten kalustojen teko. 32 Pienimmän kaluston osat. 33 Sohvakalustojen tulo entisten kalustojen tilalle. 34 Kokokalustojen myynti kiertokaupassa. 35 "Reisussa käyminen", kiertokauppaa tarkoittava ilmaus. 36 Ruokailu myyntimatkoilla. 37 Yöpymispaikat. 38 Lapion- ja viikatteenvarsia ei tehty. Kesto: 00:31:02
DOI: 10.58167/d7tkym
title: AK4934 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eronen, Ida o.s. Suihko,s. 17.9.1902 Ilomantsin Kuuksenvaarassa, asunut vuodesta 1923 Mekrijärven Särkässä 01 Tervanpoltto kotitarpeiksi, veneiden ja kenkien tervaaminen. 02 Viimeiset tervahaudat. 03 Kaskenpoltto. 07 Isän kertomaa entisistä kaskimaistaan. 08 Peurat ja hirvet. 11 Härkien pito. 12 Karjankutsu "Ptrui Kaunikki, ptrui Kestikki". 13 Lampaiden kutsu "Est uuhi, est uuhi" ja "Piti piti". 14 Ei leipäjuustoa; juuston valmistus. 15 Juuston syöminen keitetyn maidon seassa, 16 Uunijuusto. 17 Makkaran teko, joulumakkarat. Eronen, Ida o.s. Suihko ja Lappalainen, Anna,ed. s. 17.9.1902 Ilomantsin Kuuksenvaarassa, asunut vuodesta 1923 Mekrijärven Särkässä 09 Lehmien nimet. 10 Lampaiden nimet, lampaiden pito. Lappalainen, Anna 04 Kaskenpoltto. 05 Henkilötietoja. 06 Kaskenpoltto, nauriskasket.
DOI: 10.58167/iannk5
title: AK4426 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kujala, Johannes (Janne),s. 12.3.1903 01 Tepsan kylän ensimmäinen asukas, asunut Ala-Tepsassa. 02 Savupirtissä asunut kylän ensimmäinen asukas. 03 Kertojan tiedot kylän ensimmäisestä asukkaasta. 04 Ala-Tepsan sukua ei enää Tepsan kylässä. 05 Kertojan perheen vaiheita, lasten kuolema. 06 Ei enää savutupia kertojan aikana. 07 Ala-Tepsan savutuvan sijainti. 08 Palaneen Ala-Tepsan talon sijainti. 09 Lappalaiset, ensimmäisiä asukkaita Tepsan kylässä. 10 Poroisäntiä kertojan lapsuudesta. 11 Kertojan isällä olleet porot. 12 Kertojan isän porojen vienti isän kuoleman jälkeen toisten poromiesten toimesta. 13 Sananparsi poromiehistä. 14 Kertoja ei tiedä seitakivistä. 15 Lomajoessa kertojan mukaan majavia. 16 Kertojan kodin lähellä olevalla joella myös ollut majavia. 17 Majavanpyynti kiellettyä. 18 Eräs majavanpyytäjä käräjillä, eräs tapaus. 19 Kertojan kotikylässä ollut sääennustaja. 20 Sääennustajan eräs ennustus heinänteon aikaan, heinien kastuminen. 21 Veden nousu heinäniitylle. 22 Säiden ennustaminen tähdistä kertojan kotikylällä. 23 Tähtiä joista ennustettiin, Seulaset. 24 Tähdistäennustajien ennustukset vääriä kertojan käsityksen mukaan. 25 Porojenpidon yleisyys kertojan aikana. 26 Taloja, joissa vieläkin poroja. 27 Porojen "katoaminen", jos niillä ei ole hoitajaa. 28 Lehmille kerättyjen heinien nimityksiä. 29 Hevosille kerätty "angervolehteä". 30 Sarkoihin jako käytäntöön noin 40 vuotta sitten. 31 Kanavan teko ja sen seuraukset. 32 Kuivatun maan kääntäminen lapiolla ja kuokalla. 33 Jokivarsiniityt nykyisin umpeenkasvaneita. 34 Niityn hakkaaminen syksyisin ja hakattujen puiden polttaminen keväisin. 35 Kertojan isän kuolema 1914. 36 Kertoja isänsä mukana niityllä. 37 Niittyjen hakkaaminen joka vuosi. 38 Niittypirtti asuntona niityllä oltaessa. 39 Vieraiden heinäntekijöiden yöpyminen kertojan isän niittypirtissä. 40 Kertojan isällä kylän ainoa niittypirtti. 41 Niittypirtin sijainti Näveri-nimisellä niityllä, yhä pystyssä, sen kunto. 42 Pirtissä lautakatto. 43 Kertojan kotikylässä vieläkin tuohikatto eräässä ladossa. 44 Tuohikaton rakenne. 45 Ei ollut rautanauloja: kertojan aitan oven pielet lyöty kiinni puunauloilla. 46 Kertojan kotikylällä ei yksityistä kaskenpolttoa, vain metsähallituksen suorittamaa. 47 Kaskenpoltto. 48 Polttoalueille kylvetty noin 20 vuoden ajan puita. 49 Kuusikkojen tilalle yritetty istuttaa männikköjä, ei ole onnistunut. 50 Kertojan mielipide koivun- ja kuusentaimista joita myös kylvetty. 51 Janne Takalon hevosen vaihto, eräs tapaus. 52 Takalo maalannut edellisvuotena myymänsä hevosen ja myynyt sen uudelleen. 53 Hevosten lasku ennen juhannusta laitumelle ja noutaminen mikkelinpäivän aikaan. 54 Hevonen luonut karvansa laitumella, seuraukset.
DOI: 10.58167/qpkpu9
title: AK4635 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Huovinen, Nikolai,Domnanpoika s. 13.11.1908 Suomussalmen Kuivajärvellä 01 Minämuotoinen satu eli starina, jossa poika tekee palveluksen kitukusiaiselle, jalosvierille, hyppykoiralle ja riikinkukolle ja pääsee lintuna tsaarintyttären huoneeseen. 02 Satu eli starina kolmesta veljeksestä: nuorin antaa ukolle leipää, pääsee tämän neuvojen avulla tsaarin tallirengiksi ja saa tsaarintyttären omakseen. Kesto: 00:23:06
DOI: 10.58167/rlpjhl
title: AK4277 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Kentan mamma ja Peltokosken emäntä, jäsenten tiloilleen aittajia. 02 Kentan mamma kertojan miehen tiloiltaan menneen nilkan parantajana. 03 Tikkalan Sanna, jäsenten tiloilleen panija. 04 Peltokosken emäntä kertojan sisaren nilkan parantajana. 05 Kertojan 90-vuotiaan äidin kaatuminen tiellä ja Konttaan Lempin kutsuminen laittamaan olkapäätä tiloilleen. 06 Kertojan leukaluun sijoiltaan meno ja sen paikoilleen saaminen. 07 Jos vahingoitti itseään teräaseella tai puulla, oli purtava vamman aiheuttanutta esinettä ja syljettävä haavaan; "terän vihat" ja "puun vihat". 08 Luteet; kertojan nuorena eräänä yönä ommellessaan näkemä luteiden paljous. 09 Sängyn kohdalle seinään kätketty käärmeenraato, mahdollisesti taika luteita vastaan. 10 Luteenmyrkkyä apteekista, kasku. 11 Puhtaus ja syöpäläiset. 12 Sonsarien saaminen olkilyhteestä, jolle kertoja istahti ladossa. 13 Vuodevaatteiden käyttäminen saunassa lauantaisin syöpäläisten hävittämiseksi. 14 Ruotsalaisilla täitä. 15 Killu-Kassu eli Ratu-Kassu, erakko Tainuunloukolta, toi kertojan kotiin täitä yöpyessään siellä. 16 Yöpyjien vuodevaatteiden käsittely suolalla eräässä talossa, jossa yöpyi paljon kulkijoita. 17 Suursiivoukset juhannukseksi, jouluksi ja muiksi juhlapyhiksi. 18 Pyhäinpäivä palvelijoiden päästöpäivä ja juusto talosta mukaan. 19 Palvelijoiden pestaus, vuosipalkka ja parseelit. Kesto: 00:30:23