cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/mtecjc
title: AK4980 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Säde, Jaakko Olavi,s. 14.8.1900 Tampereella 01 Tampereen Autoliikenteen aikataulu v. 1925. 02 Kertoja Tampereen Autoliikenteellä loppuun asti; muut kuljettajat. 03 Rahastus ja matkaliput. 04 Linja-autot Ford-merkkisiä, sivuilla penkit. 05 Berliet, ranskalainen linja-auto. 06 Ensimmäisten Fordien huonot puolet. 07 Käynnistäminen talvella. 08 Tampereen Autoliikenteen tallit aluksi Mäkipäänkadulla, sitten Karjaalla. 09 Kyydin hinta aluksi 1,50 mk, kilpailun myötä laski 1 markkaan. 10 Kosteikolla toistakymmentä autoa, Tampereen Autoliikenne osti Kosteikon yrityksen. 11 Viitanen ajoi Viinikan linjaa, myös kertoja ajoi myöhemmin Viinikkaan. 12 Paavo Tappuran liikennöinti Rajaportilta Tammelaan; Tappura kotoisin Lempäälästä, kuoli äskettäin. 13 Pliitin Nestori ja Albert Stüber, autoremonttimiehiä. 14 Kertoja ajamassa Kalle Mäkisen eli Jäätelö-Mäkisen pirssiä Tampereen Autoliikenteen lopetettua. 15 Kalle Mäkinen valmisti jäätelöä Hallituskadulla. 16 Pirssin ajo Mäkisen Chryslerilla v. 1927, ei taksiasemia, puhelin tolpassa hallin edessä ja asemalla. 17 Taksamittarien tulo, hinnoittelu aiemmin. 18 Poliisi Marjamäki. 19 Lääkärissä käynti ennen ajokortin saantia. 20 Matkamittari. 21 Pirssinajon kannattavuus, prosenttipalkka. 22 Viinikka-yhtiölle ajamaan Viinikan linjaa, yhtiö Viitasen kilpailija. 23 Lauri Viitasen veljet Anton ja Leevi. 24 Yrjö Penttilä osti Viinikka-yhtiön. 25 Kaksi autoasemaa, ortodoksisen kirkon luona ja Pyynikintorille, näiden tilalle uusi linja-autoasema v. 1937. 26 Valokuva Tampereen Autoliikenteen kuljettajista v. 1925: Paavo Halmeen poika, Säde, Hokkanen, Vuori, Aalto, Mikkonen, Frans Kovanen, Viitanen, Tulonen, Lahti, Vainio sekä muutama, joiden nimeä ei muista. 27 Nahkasäärystimet automiesten asusteena. 28 Lisää valokuvan henkilöitä: Salo, Jylhäkoski, Svanholm, johtaja Paavo Halme, Attila; rahastajina koulupoikina myöhemmät posti- ja lennätinhallituksen pääjohtaja ja Tampereen säästöpankin johtaja. 29 Mäkisen Chrysler-pirssi Tuulensuun edessä, siinä silloin puutalo; toisella puolen katua "Nasse-pirssi". 30 Viinikka-yhtiölle v. 1929, siellä pari vuotta, jonka jälkeen teollisuuskouluun. 31 Pirssiajo epäsäännöllistä työtä. 32 Teollisuuskouluun pääsy, Jansson hyvä opettaja. 33 2-vuotinen teollisuuskoulu, vaimo työssä. 34 Asfalttiliike Viarektaan teollisuuskoulun jälkeen. 35 Talvisotaan v. 1939, linnoitustöissä välirauhan aikana, sieltä suoraan jatkosotaan. 36 Kansalaissodan aikana punakaartissa, vangiksi joutuminen, tuomari Kaapo Murros vapautti; armeijaan joutuminen 2 vuotta myöhemmin. 37 Punakaartiin joutuminen, ruokaa ei saanut muualta. 38 Punakaartin toimisto työväentalolla, majoitus VPK:lla, harjoitukset Pyhäjärven jäällä. 39 Vangiksi joutuminen Pispalassa, vankeja tuhansia. 40 Kalle Kaihari eli Flinkin Kalle pirtukauppiaana. 41 Pirtukaupan suuryrittäjiä: Neppa Laine, Paavo Lajunen, Villi. 42 Tohtori Moberg, pirtureseptien kirjoittaja. 43 Pirtun kuljetus.
DOI: 10.58167/zy8rse
title: AK4775 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hankonen, Matti,kantele 08 Lähteellä 09 Vanha valssi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, alle 11-vuotiaat. Hankonen, Maiju,5-kielinen kantele 28 Aatamin ja Eevan valssi. 29 Sutiputi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Sarja pienkanteleet, alle 16-vuotiaat. Visapää, Hanna,kantele 14 Hermanni ja Miina. 15 Vähäpuheisen valssi. 25 Joutsen. 26 Venehellä soutelen. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. 14-15: Perinnelinja, alle 11-vuotiaat., 25-26: Taidelinja, alle 11-vuotiaat. Honkanen, Matti,kilpailun kuuluttaja 03 Kilpailun sarjat, ensimmäisenä vuorossa perinnelinja, alle 11-vuotiaat. 16 Taidelinja, alle 11-vuotiaat. 27 Seuraava sarja pienkanteleet, alle 16-vuotiaat. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Virtanen, Marianne 23 Lähteellä (Ehrström, sov. P.S.). 24 Linjaalirattaat (Karl Ekmanin mukaan sov. Paul Salminen). Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Taidelinja, alle 11-vuotiaat. Turunen, Sari,kantele 12 Lähteellä. 13 Tuomi on virran reunalla. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, alle 11-vuotiaat. Salo, Sirpa,kantele 10 Lähteellä. 11 Rantosen polkkasikermä. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, alle 11-vuotiaat. Sopanen, Satu,kantele 19 Joutsen. 20 Iso lintu merikotka. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Taidelinja, alle 11-vuotiaat. Pälli, Outi,kantele 17 Joutsen. 18 Kesäillan idylli. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Taidelinja, alle 11-vuotiaat. Hankonen, Saara,kantele 06 Lähteellä. 07 Purpurin marssi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, alle 11-vuotiaat. Vepsäläinen, Riikka,kantele 21 Lähteellä (säv. Ehrström, sov. Paul Salminen). 22 Karjalan kirkonkellot (A.O. Väisäsen mukaan sov. Paul Salminen). Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Taidelinja, alle 11-vuotiaat. Tuntematon 01 Kilpailujen esittely. 02 Raadin esittely Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjesti Suomen Kanteleensoittajat ry. Hankonen, Kaija,kantele 04 Lähteellä. 05 Rantosen valssi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, alle 11-vuotiaat.
DOI: 10.58167/tjc1sf
title: AK4521 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Parpala, Väinö Emil,s. 12.1.1902 Kälviällä, maanviljelijä 01 Kalle Porko, viulunsoittaja. 02 Kokkolan kaupungin elinkeinoasiamies Porko, soittaja. 03 Kantele kertojan isällä. 04 Isän 1-rivinen hanuri. 05 Lassilan ja Riipan kanteleensoittajat. 06 Isä soittanut kanteletta. 07 Kertoja ei tunne Pensarin pelimannia; Pensarin talo Kaarlelassa, nyk. Kokkolassa. 08 Tanssitilaisuudet. 09 Ilmari Tuunan hukkuminen, hänen seurassaan olleet Juho Torpan poika ja vävy ja heidän saamansa vankilatuomio. 10 Kilpapyöräily Kälviällä: Raahen karsinta-ajo ennen Tukholman olympialaisia v. 1912, Antti Hyypän menestyminen. 11 Björkin Jussi, pyöräilijä Kaarlelasta. 12 Pyöräilijä Jaakonaho Kälviän Tarmossa. 13 Muita pyöräilijöitä: Jussi Suonperä, Tuure Porko, porvoolainen Hellberg, Mäkinen, Korvela. 14 Helsinki - Hämeenlinna -ajo kertojan ollessa polkupyöräpataljoonassa. 15 Kertoja hiihtänyt. 16 Kertojan serkku Arvid Parpala, hiihtäjä ja pyöräilijä. 17 Tukholman olympialaiset 1912, seuraaminen sanomalehdistä. 18 Arvo Maununmäki Kälviältä jonkin aikaa Pyöräilyliiton puheenjohtaja. 19 Tanssitilaisuudet. 20 Tanssilavat Perhonjoen saaressa ja Kaarlelan Kotkassa. 21 Kotkan torvisoittokunta, johtajana Aukusti Ojanperä. 22 Tanssilavat pysäkin luona ja Parpalan tienhaarassa. 23 Soittajat: Palon Ensti, 5-rivinen harmonikka, Arvid ja Nestori Parpala, viulu ja harmoni. 24 Kinkerit Sompasenmäen koululla, seuraavana päivänä kinkeritanssit Juho Suonperän talossa. 25 Isot tanssit kertojan isän aikana, isän kertomaa poikien kujeista tanssimatkoilla. 26 Kupparit. 27 Isot tanssit 1800-luvun lopulla. 28 Vellikello Kaarlelan puolella Runttujärvellä. Haastattelutilanteessa mukana Peltoniemi Heimo, s. 15.10.1913 Kaustisella
DOI: 10.58167/og92ik
title: AK5041 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Laasanen, Jaakko ja tyttäret,kanteleyhtye 04 Miilan marssi, säv., sov. Tytti-Leena Laasanen. 05 Kansansävelmä Lauantai-ilta, sov. Tytti-Leena Laasanen. 06 Kansansävelmä Soutelin soutelin, sov. Jaakko Laasanen. 07 Posetiivarin valssi. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Tuntematon,kantele 10 Valssi. 11 Hengellinen sävelmä (?). Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Laasanen, Tytti-Leena,kantele 08 Pääskysen valssi. 09 Kevättanssi, oma sävellys. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Heinonen, Susanna,kantele 02 Kehtolaulu, kansansävelmä, sov. Kauno Kaski. 03 Erkki Melartin: Sonatiini op. 84, 4. osa. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980 Finn-Kanteleet,joht. Anneli Kuparinen 01 Sikermä kansantansseja, sov. Eero Koskimies. Kanteleparaati Lahdessa 20.4.1980
DOI: 10.58167/jhtiqf
title: AK5009 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sulkakoski, Aleksi eli "Rouvin Aleksi",s. 1.3.1891 Evijärvellä, laulu 01 Laulamistilaisuudet: krossottelu, nurkkatanssit, piirileikki, riihi- ja siltatanssit. 02 Kansanlaulu ”Järven seljällä välkähteli toi riiaripojan paatti”. 03 Kansanlaulu ”Käkilintu on pieni lintu, vaan koriasti laulaa”. 04 Kansanlaulu ”Eilenkin illalla onnen käki tuli katolleni kukkumahan”. Kesto: 00:08:11
DOI: 10.58167/pzf05p
title: AK4459 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Danielsson, Eevi Maria o.s. Hanhivaara,s. 4.6.1900, katekeetta 01 Ei kanoja Hanhimaassa ennen 1920-lukua. 02 Vesilinnunmunien kerääminen ja käyttö, munavoin valmistus; ei mehiläishoitoa. 03 Esimerkki sienien käytöstä. 04 Pannussa valmistetut ruokalajit, ohukaispannu kertojan kotona. 05 Lihan kuivaaminen. 06 Täyssuolaisen lihan valmistus ja maku. 07 Aivojen käyttö: aivokakut. 08 Eräs emäntä, tarinoiden kertoja. 09 Eräs kummittelutapaus. 10 Syväjärvellä sattunut kummittelutapaus. 11 Tarina maahiaisten viemästä lapsesta. 12 Kertoja ei muista tarinoita virvatulista. 13 Ruumiiden säilytys ulkorakennuksissa, suhtautuminen säilytyspaikkoihin. 14 Kertojan lapsuudessa ei paljon mustalaisia Kittilässä. 15 Paimenten tekemiä soittimia vähän. 16 Lasten kurissapito, kirkkoherra Havaksen ehdotus. 17 Kertojan käyttämät kurinpitokeinot, lapset joskus siivonneet kouluhuoneen. 18 Kertojalla ei suuria mielipide-eroja oppilaiden vanhempien kanssa. 19 Oppikirjojen saanti, taloissa olleet kirjat. 20 Raamatunhistorian opetus, aamuhartaus ja rukous koulupäivän päätteeksi. 21 Koulupäivä 5-tuntinen, eritasoisten oppilaiden opetus yhtaikaa. 22 Ei käsityönopetusta kiertokoulussa, opetusohjelmassa ei leikkiä eikä voimistelua. 23 Kirkkoherra kiertokoulun tarkastajana, suulliset lausunnot. 24 Aukusti Könkäänniska, kansanpersoona; Könkäänniskan ennustus maailmanlopusta. 25 Kertojan asuminen kansakouluaikanaan Aukusti Könkäänniskan veljen luona, Könkäänniskan tytär Saima Murtola. 26 Ei ikiliikkujan keksijöitä.
DOI: 10.58167/qsqxde
title: AK4591 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kilander, Johan,Hansinpoika s. 22. 9. 1890 Uudessakaupungissa 01 "Odotus", satamaan rakennettu matkustajien odotushuone. 02 Venäläiset Uudessakaupungissa ensimmäisen maailmansodan aikana, huhu saksalaisten sukellusveneistä. 03 Kertoja purjehtinut hyvin vähän. 04 Uudessakaupungissa rakennetut kapteeni Malénin purjelaivat, niiden rakennusmestari Hällfors. 05 Kauppiaiden makasiinit. 06 Ei tervan vientiä. 07 Uudenkaupungin markkinat. 08 Hevosmarkkinat. 09 Venäläiset jäätelökauppiaat kaduilla, myyntihuudot. 10 Venäläisen sotaväen majoituspaikat. 11 Kasakoiden ratsastusharjoitukset. 12 Rannan pohjamutaan juuttuneen hevosen pelastaminen. 13 Venäläisen sotaväen suhde kaupunkilaisiin, limppujen myynti. 14 Venäläisten upseerien asuinpaikat. 15 Venäläisten pääsiäisjuhlat. 16 Suhtautuminen venäläisiin. 17 Sodan aika v. 1918, työskentely veneveistämöllä. 18 Punaisten yritykset tuhota valkoisten moottoreita veneveistämöllä. 19 Punakaartilaisten päällikkö Herlin. 20 Punakaartilaisten vangit Vallinmäen kellarissa. 21 Punaisten tekemät takavarikoinnit. 22 Punaisten asettamat vahdit, vaarallista liikkua kaupungilla. 23 Kiviteollisuusyhtiön johtajan ampuminen. 24 Punaisten yritys paeta Ahvenanmaalle. 25 Valkoisten tulo Uuteenkaupunkiin. 26 Vikströmin moottorien tuonti hevoskyydillä Uuteenkaupunkiin. 27 Moottorien pakkaukset. 28 Vaasasta tuotetut moottorin osat. 29 Moottoriveneiden ruorit ja ruorihytit. 30 Moottorin asennus veneeseen.
DOI: 10.58167/fu9uad
title: AK4771 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lehtinen, Lyyli Toini,s. 14.1.1910 Urjalassa, muuttanut 1918 Humppilaan 01 Piirileikkilaulu "Tuli palo järven rannalla". 02 Laulu "Tuli poika tummatukka, hulivili veitikka". 03 Piirileikkilaulu "Laiva tummansininen". 04 Piirileikkilaulu "Pappani talo kivinen talo". 05 Laulu Saida ja Rikhard "On ilta tyyni tuol meren rannall'". 06 Laulu "Astelin mä illan kuutamolla". 07 Valssilaulu "Helavalkeayö, kokko leimuten lyö". 08 Laulu "Minä muistan sen kesäisen illan". 09 Laulu "Minä hiljaa luoksesi hiivin". 10 Laulu "Yksin istuin illoin, sua muistan silloin". 11 Valssilaulu "Viimeisen valssin nyt tahdon tanssia". 12 Laulu " Kaukana keitaalla itämaan". 13 Laulu "Taas talven tuiskut luo, käy pihapuutkin paljain".
DOI: 10.58167/19dh1e
title: AK5300 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Waronen, Arne Gabriel,s. 5.4.1898 Inkerin Kapriossa, historian ja ruotsin kielen lehtori 01 Inkerikkotytön ilmaus ”penk ujub” hänen ilmoittaessaan tulvasta kellarissa. 02 Muutto Inkeristä Kurkijoelle, ensivaikutelmana talojen siisteys ja vauraus. 03 Inkeriläistaloissa keskuspiha, jossa pidettiin karja talvella olkikaton alla. 04 Inkerissä maa kylän omistuksessa, jaettuna sarkoihin. 05 Pappilan sonni kylän karjan mukana, kylän väki vastineeksi viljanleikkuussa pappilassa, kaalikeiton teko teko leikkuuväelle. 06 Tanun päähän paneminen morsiamelle, virolaisten häiden juhlameno. 07 Virolainen renki perheineen pappilassa, viron puhuminen lasten kanssa. 08 Poikien ja tyttöjen kävely ja laulaminen tiellä keväisin. 09 Juortanan juhlat, vaellus lähteelle, ortodoksinen juhla. 10 Joulun vietto, kyläläiset kävivät pappilan salin joulukuusta katsomassa. 11 Inkeriläiset talot: suljettu piha, pääty tielle päin, portti. 12 Porttien, aittojen ja muut tilojen pitäminen lukittuina, ”kaikki vapaasti saatavissa oleva hävisi”. 13 Omenavarkaudet, koira vahtina puutarhassa. 14 Suomenkielinen opettajaseminaari Inkerissä. 15 Kertojan venäjän kielen opettajana Helsingin normaalilyseossa inkeriläinen Pekka Toikka. 16 Inkeriläinen koulutoveri Jamalainen. 17 Jumalanpalveluksen pito isän poissa ollessa: lukkari soitti virret, äiti luki tekstit, eräs tapaus. 18 Haudoilla kävijöitä vainajien päivänä Kaprion luterilaisella hautausmaalla, ruokaa haudalla. 19 Kirkon ja pappilan yhteydet Kaprion ja Raassovan kartanoihin, jälkimmäisen omisti balttilainen Ostensachenin perhe. 20 Kaprion venäläisessä kylässä posti, kaupat ja sairaala, sairaalassa naisvälskäri ja hoitajatar. 21 Kertoja ei muista kanteleita Inkeristä, virsikantele Kurkijoella. 22 Balalaikka ja haitari. 23 Kansantarinat, ei runoja; lastenhoitajan kertoma tarina kolmesta veljeksestä, jotka rakensivat talon. 24 Kertojan muutto Forssaan v. 1964 Kuusankoskelta; Lappeenranta ja Kuusankoski siihen aikaan elävämpiä paikkakuntia, Forssa vaikutti pysähtyneeltä. 25 Koulun oppilaat rauhallisia, paljon maalaisoppilaita. 26 Forssassa ei omaa kulttuurielämää, kehityksen alkaminen muutamaa vuotta myöhemmin. 27 Forssan maalais- ja kaupunkilaisperinne. 28 Koulun rehtori Rajalin. 29 Historian opetuksen muuttuminen: kertojan kouluaikana historia päättyi 1800-luvun loppuun, sen jälkeen vain ”tosiseikkoja”. 30 Poliittinen ja kulttuurihistoria aiemmin pääosassa, nykyään enemmän huomiota sosiaalihistoriaan. 31 Vanhan ajan historian käsittely latinan tunneilla.
DOI: 10.58167/3cmqrm
title: AK4892 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Iltanen, Jalmari Johannes (Hannes) Kustaanpoika,s. 5.7.1911 Lapissa, muuttanut 2-vuotiaana Euraan, paperikoneenhoitaja, palopäällikkö 01 Palohaka. 02 Osuuskaupan viljankuivaamon rakentaminen ja uuden kuivaamorakennuksen palo, kuivaamon irrottaminen viereisestä varastorakennuksesta. 03 Kauttuan palokunnan saavutukset 10 ensimmäisen vuoden aikana: kaluston ja soittokunnan torvien hankinta. 04 Torvisoittokunnan johtaja Virta. 05 Tehtaan puutarhuri Vikström mukana soittokuntahankkeessa. 06 1-rivisen hanurin soittaja August Flemming; seppäveljekset Juha, Oskari ja August Flemming, heidän isänsä Hollannista tullut seppä. 07 Palokunnan raivauskalusto: kirveet, sorkkaraudat, kanget. 08 Tehtaan määräys palokunnan avustamisesta hälytyksen tullessa: miehillä oltava joku työkalu, naisilla ämpäri mukana. 09 Metsäpalohälytykset: metsäpalo v. 1922, joitakin hälytyksiä 1930-luvulla. 10 Suurpalot: Harjavallan kangaspalo, Säkylän harjun palo 1947, Laitilan Suontaan palo 1955. 11 Pienempiä metsäpaloja viime vuosina. 12 Teollisuuspalot: kattilahuoneen katon palo 1922, hälytys kattilahuoneen höyrypillillä. 13 Palot paperikoneilla 1930-luvulla. 14 Palo jalostustehtaalla, tulenarka paikka, "nyrkkipaloja". 15 Palokunnan pelastustehtävät: savusukeltajia, sammakkomiehiä. 16 Kemiallista alkusammutuskalustoa jo 1920-luvulla. 17 Vaahto- ja jauhesammutusvälineet. 18 Hiilidioksidisammuttimet tehtaalla. 19 Jalostustehtaan tulenarkuus, päivittäisiä leimahduksia roska-astioissa. 20 Palokunnan harjoitukset sunnuntaiaamuisin 1920-30-luvulla. 21 Palokunnan urheiluseura ja palokunnan kuntoilutoiminta.
DOI: 10.58167/orm8jd
title: AK5226 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Leijo, Pekka,s. 10.9.1928 Pirkkalan Sorkkalassa 30 Kertojan kettuansan toimintatapa. 31 Kertojan ansalla saama kettusaalis, ansan paras sijoituspaikka. 32 Kertojalta ansasta karkuun päässeet ketut. 33 Kettujen "totuttaminen" ansaan; ei paljon ammuttu kettuja. 34 Hirvenraato syöttinä, ei kelvannut ketulle, eräs tapaus. Järvensivu, Yrjö,s. 10.11.1905 Pirkkalan Sionkylässä 01 Kertojan saama iso made. 02 Kahvipöytäkeskustelua haastattelijan kanssa, kertoja usein sairaalassa viime aikoina. 03 Rengin juoksuttaminen eri taloihin katsomaan, tuliko vieraita. 04 Pahkasen kalliolla Sorkkalassa helavalkeita, helavalkeiden lopettaminen sieltä. 05 Värmälän keinu Teuroksen talon mailla toinen kokoontumispaikka. 06 Toinen keinupaikka Sikalan talon maalla. 07 Pelimanni Finnen Antti Lempäälän puolella. 08 Kertojan naapurin velka kertojalle. 09 Kertoja ostanut fasaaneille ja muille linnuille ruokaa. 10 Kertojan mielipide eläinten viisaudesta. 11 Kertojan mökin pihalla olevassa katajassa asunut kottarainen. 12 Kertoja kirjoittanut ajatuksiaan muistiin. 13 Kertojan mökin nimi Korsumäki; kertojan lempinimet. 14 Kertojan muisti- ja leikekirja. 15 Kertojan pihalla 60 kottaraisenpönttöä. 16 Kertojan muisti- ja leikekirja. 17 Pirkkalan vanhoja pelimanneja. 18 Paikkakunnalla ollut kertojan mukaan noitataitoisia. 19 Kertojan ajatuksia elämästä. 20 Kertojan kotona ollut huutolainen. 21 Kertojan sairaalassa olo. 22 Kertojan työpäivä nuorena ollessa. 23 Kertoja innokas kalamies. 24 Kertojan saama suuri hauki, sen antaminen taloon, jossa oli renkinä. 25 Puisten koukkujen käyttö kalastuksessa. 26 Lähimetsässä oleva kettuansa. 27 Kertojan enot innokkaita metsämiehiä. 28 Koko kylä samassa hirvijahdissa ennen. 29 Naapurin isännän tulo kylään.
DOI: 10.58167/7vlbyd
title: AK4192 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoella 01 Laulu "Ei minua varten kevät tullutkaan", kirj. muistiin v. 1896. 02 Puhtahat purjeet "Poikana purjehdin purrella kerran". 03 Arkkiveisu Se kolmas oli kuolema "Tyrolin kauniissa vuorimaassa", kirj. muistiin 1891. 04 Kirkkomaalla "Kirkkomaalla pienen kummun alla", oppinut vaajakoskilaisilta Penttisiltä. 05 Kullan luo "Synkkä on yöhyt ja öiset saaret". 06 Piirileikkilaulu "Tallukas se pehmyt kenkä". 07 Orisbergin karjanhoitokoulun tanhuharjoitukset eli "kaakuriharjoitukset". 08 Tanssilaulu "Kiikuri kaakuri kirjava lintu". 09 Antin päiväpalkka "Miksi nyt on Antti niin käynyt ahkeraksi", kirj. muistiin v. 1884. 10 Edellisen laulun selostus. 11 Amerikan siirtolaisten laulu Jetsulleen "Finsitiinin treini toppas vähän ennen siltaa", kirj. muistiin v. 1914. 12 Edellisen laulun selostus. 13 Seuraavat laulut Saima Viitalan lauluvihkosta. 14 Surulaulu "Nyt suruissani laulun laulelen", v. 1925. Kesto: 00:32:50
DOI: 10.58167/vzweix
title: AK4073 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pentilä, Viljami Valdemar,s. 18.5.1893 Isojoella, viulu 01 Pentin Ruusi, metsäpalojen sammuttaja ja tuulenkääntäjä; Virsun palo v. 1914. 02 Pentin Ruusi Hanhimaan paloa kiertämässä, eräs tapaus. 03 Pentin Ruusi eli Rupert Penttilä. 04 Pentin Ruusi tulipalon pysäyttäjänä eräässä kaupungissa Amerikassa. 05 Pentin Ruusin sanonta Lassinnevan palosta "Ei tämä mikään oo, mutta Amerikas kun paloo merikin". 06 Pentin Ruusi ei ottanut palkkiota urotöistään. 07 Pentin Ruusi poltti sanomalehdillä paperoidut kamarin seinät luteiden hävittämiseksi, eräs tapaus. 08 Pentin Ruusin Virsun palon sammuttajana, Harmoon Jaskan ihmettely. 09 Pentin Ruusi ei opettanut tulenpysäytyssanoja pojalleen Nikolaille. 10 Pentin Ruusin ihmeellinen kyky; Ohriluoman kylän pelastaminen Virsun palon aikana. 11 Hemmiön Antti, tuppimestari ja lusikantekijä. 12 Ajossa käyvillä naskalit ja äimä mukana. 13 Hemmiön Antti lusikantekijänä. 14 Härkä-Heikki, seppä, puukontekijä. 15 Kulturin Oskari, valuri. 16 Liukkaan seppä, valuri, lukontekijä. 17 Kertojalle lukkoja tehneet lukkosepät kuolivat kesken työnsä. 18 Lähipitäjien vaivaistenmakasiineissa Liukkaan sepän tekemät lukot; kertojan aitanlukko. 19 Ei pyssyseppää. 20 Messinkikielet ja suonikielet viulussa, hevosenhäntäjouhia jouseen. 21 Kivi-Aapeli, kivityömies ja hanurinsoittaja Honkajoelta, ei saanut Penttilän kivinavettaa valmiiksi. 22 Kivi-Aapelin polkka. 23 Lahden Kassun polkka. 24 Pihkan käyttö hartsina. 25 Lahden Kassun polkka. 26 Harjun Santerin sorttinen. 27 Harjun Santeri, 2-rivisen hanurin soittaja. 28 Salin kaakeliuuni, karijokelaisen Haaviston tekemä. 29 Pruukin Kassu, savikukkojen tekijä. 30 Teuvalla fatimestari, fatikauppiaat. 31 Pruukin Kassun savityöt.
DOI: 10.58167/b7xnm7
title: AK5285 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 ”Mitäs tästä syölään? – No kaikki se syölään mettiäisen pesä, sano Hermanni”, sanonta ja sen selitys. 02 Vertaus ”on niin kuin Ellun kana”. 03 Murreraja vanhan Tammelan ja Urjalan välillä, Kojo vanhaa Tammelaa. 04 Kertojan isä Tammelasta, hänen käyttämiään sanoja: ”piahto” = ’ navetta’, ”tupa” = ’pirtti’. 05 Näytteitä Tammelan murteen mukaisesta ääntämisestä. 06 Murresana ”katavainen” = ’kataja’. 07 Koivusaaren emännän isä Kojolta kotoisin, kertoja matkii hänen puhetapaansa. 08 L:n käytöstä: Urjalassa ”talikko”, Kalvolassa ”tarikko”. 09 Kahden miehen keskustelu Urjalan kirkonmäellä virsikirjan muuttumisesta, kertoja matkii. 10 Tavaamisen opettelu. 11 Puheviat; ministerin r-vika. 12 Kirjainten opettelu. 13 Olkia lattialla ja päreitä orsilla jouluna, tarvepuut orsilta pois jouluksi. 14 Koppapäreitä tehtäessä epäonnistuneet kappaleet valaistuspäreiksi, pärevalon käyttö. 15 Pirtin seinänraoissa oljista ja savesta tehty laasti. 16 Rakennusten rappaaminen päältä, rappauslistojen valmistus. 17 Sahan sijainti alajuoksulla. 18 Pirtin seinänraoissa oljista ja savesta tehty laasti. 19 Savilähteet, sinistä savea. 20 Ei päreiden käyttöä seinissä. 21 Olkien ja kuusen tuonti sisään jouluaattona. 22 Joulukuusen koristeet. 23 Tumpeli sitolkassa, aisakellon käyttö aiemmin. 24 Vuoltun Antilla länkiin kiinnitetyt kulkuset. 25 Tumpelin äänen musikaalisuus, tumpelia ja aisakelloa ei käytetty yhtaikaa. 26 Kellojen käytön tarpeellisuus hevosajoneuvoissa, jalankulkijat vaarassa kapeilla teillä; miehen kuolema Urjalassa aisannupin osuttua selkään. 27 Kilpaa ajaminen joulukirkosta, vasikka- ja lammasonnen tavoittelu. 28 Kertoja pikkupoikana ensi kertaa joulukirkossa Urjalassa, unilukkari herättelemässä turkeissaan torkkuvia miehiä. 29 Viinan ja sahdin juonti jouluaattoiltana; erään miehen nukahtaminen ja ympyrän kiertäminen joulukirkkomatkalla. 30 Kertojan isän hyvät hevoset, menestyminen kilpa-ajoissa. 31 Isän suhtautuminen juopotteleviin ja kirkossa nukkuviin miehiin. 32 Lampaan kaksoskaritsoiden saanti isäntäväen ollessa joulukirkossa, eräs tapaus. 33 Kojon kartanon Wahren kiinnostunut hevosjalostuksesta, kartanoon sijoitettu valtionori Attila. 34 Maneesi kartanossa; pojalla aasi, jolla ratsasteli.