cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/0vv4uv
title: AK4478 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Raudus, Johan Samuel (Jussi),s. 15.6.1906 01 Rita eli risku, karhunloukku, karhunloukun rakentajat Juho Ylikoskela ja Juho Rantakangas. 02 Ei ikiliikkujan tekijää; pyssyseppä Mikko Jokela (1824-1908), tehnyt valutöitä, poronkellojen tuonti Ruotsista. 03 Seppä Oskari Järvensivu 1920-luvulla justeerisahojen korjaaja. 04 Seppä Juho Sirkka, hänen pajansa ja sepäntyönsä. 05 Muita seppiä; kertojalla Kittilässä tehty tuura. 06 Viikatteiden juottaminen yhteen: melttaviikatteet. 07 Taloissa ei omia pajoja, pajoja Jokelassa ja Raudusjärvellä. 08 Seppiä: Kustaa Lehto, Veikko Hietanen. 09 Seppä Samuel Hietalahti, hänen ensimmäisen pajansa sijainti. 10 Seppiä: Herman Hietalahti, Herman Hietanen, Veikko Hietanen, Kaarle Hietala Kiistalassa, Aukusti Lankinen Kuivasalmella. 11 Nikkarit, kertojan veli Toivo Raudus, s. 1910. 12 Seppä Herman Hietanen myös nikkari, työssä Marttiinin puukkotehtaalla Rovaniemellä. 13 Marttiinin suku. 14 Seppä Tauno Kumpula, nykyisin Kaukosessa. 15 Marttiinin puukkoteollisuuden alku Sodankylässä, muutto Rovaniemelle; Lauri Marttiini, tehtaan nykyinen omistaja. 16 Marttiinin tehtaan valmistamat metsästyskoneet. 17 Lapinleuku, vanha puukkomalli, puukon nimitys "veitti". 18 Suokapuorra, porojen syöntipaikka, sieltä löydetty vanha lapinleuku; Petter Vasaralla vanha leuku. 19 Kertojan äidillä n. 60 poroa. 20 Perinteinen "veittien" malli, veitsen pää, tuohipääveitset. 21 Ylitornion Pekanpäässä puukkotehdas, Järvenpään puukkoja Kauhavalta Kittilässä, Marttiinin puukot. 22 Puukkoseppä Niilo Matias Niva Hanhimaassa. 23 Puukon käyttö työvälineenä, sanonta puukosta; puukon yleisyys Pohjanmaalla. 24 Kertojan tekemät kengät ja nutukkaat, vanhojen miesten pieksusaappaat ja paulakengät, Ruotsista tuodut paulakengät. 25 Kertojan serkku Herman Hietanen, seppä ja suutari. 26 Nahkurit Kaarlo vaarala ja Mikko Kakko. 27 Kertojan äidinisä nahkuri Johan Samuel Luusua, k. 1887. 28 Kertojan äiti, s. 1875 ja eno Juho Luusua. 29 Pieksusaapas ja paulakenkä 30 Naisten tavallisimmat jalkineet nauhakengät, kertojan äidilleen tekemät nauhakengät. 31 Naisten ja miesten paulakengät, malli saamelaisilta. 32 Saamelaisten kenkien teko poronnahasta, lantalaisten käyttämä kenkämateriaali. 33 Hevosennahka rekipeitteenä. 34 Venäläinen hevonen kertojan kotona, sen ajajana ratsumies David Sunds. 35 Nutukkaiden ja koivikkaiden eli säpikkäitten valmistus poronnahasta, Vilho Lehdolla vielä säpikkäät; säpikkäiden koristelu lapinveralla. 36 Kenkäheinän käsittely, käyttö ja säilytys.
DOI: 10.58167/leud6u
title: AK4981 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mäenpää, Heikki Artturi,s. 1.11.1902 Orivedellä 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan työskentely autoalalla Tampereella, viimeksi oma autoliike Hyvinkäällä 23 vuotta. 03 Liikkeen lopettamisen jälkeen paluu Tampereelle, pojat eivät jatkaneet alalla. 04 Kutsunnoista v. 1922 autopataljoonaan Viipuriin, sieltä Lappeenrantaan kenraalin autonkuljettajaksi. 05 Sotilasajokortti armeijassa, siviiliin päästyä ammattiajokortin saaminen. 06 Linja-autoyhtiö Tampereen Liikenne, kertoja siinä teknillisenä pomona puoli vuotta v. 1923. 07 Asentaja Jylhänkoski Berlietien korjaajana. 08 Brockway hyvä auto, kertoja ajoi vapaavuoroja. 09 Tampereen Autotuonnin perustaminen marraskuussa 1925; johtajat Suni ja Koskinen, kertoja teknillinen pomo. 10 Autoliikkeen rahoitus Yhdyspankista . 11 Tampereen Autotuonnin myymät autot amerikkalaisia: Oldsmobile, Buick, Cadillac. 12 Maahantuonti: autot osina laatikoissa Turkuun. 13 Hämeen Auto Kauppakadulla, myöhemmin Anderssonin veljekset perustivat Autotarvikkeen. 14 Tampereen Autotuonti toimi 49 vuotta, viimeksi 10 vuotta Keskolla. 15 Autojen myynnin kannattavuus ennen sotia. 16 Keski-Suomen Auto myi Fordia, Hämeen Auto Chevroletia; näiden automerkkien ominaisuuksia. 17 Autojen huolto, kertoja korjaamopäällikkönä. 18 Vuorineuvos Jensenille ja johtaja Kyyrölle myydyt Cadillacit. 19 Ajokortin hankkiminen vuorineuvos Antti Anterolle Ikaalisista, kun Tampereella ei myönnetty sitä käsipuolelle. 20 Antti Antero Ida Aalbergin veli; hänen poikansa. 21 Paluu Tampereelle pitkän poissaolon jälkeen, tuttavien nimet hautausmaalla. 22 Cadillacien ja Buickien sylinterimäärä. 23 Pontiacilla Mustaanlahteen Kuru-laivan haaksirikon tapahduttua, pelastustyöt. 24 Buick eniten myyty automerkki. 25 Voitot autokilpailuissa: Hippoksella v. 1926, ensimmäisissä jäärata- ajoissa Hämeenlinnassa sekä muissa kilpailuissa myöhemmin. 26 Puukaasuttimet autoihin talvisodan aikana. 27 Suomen Autoklubin järjestämä puukaasutinautojen kilpailu marraskuussa 1940 Helsingissä. 28 Jatkosodan aikana Kannaksen armeijan puukaasutinesimiehenä, 40 korjaamoa. 29 Autokilpailu talvella 1926 Hämeenlinnassa, kertojan ajama Buick, kahvikalusto palkintona. 30 Autokilpailut Tampereen Hippoksella ja Seinäjoen raviradalla. 31 Eetterin lisääminen bensiiniin. 32 Aamulehti kirjoittanut kertojan voitoista autokilpailuissa. 33 Chrysler Buickin jälkeen kertojan kilpa-autoksi. 34 Tampereen Autokauppa ja -tehdas Oy:ssä myyntipäällikkönä 15 vuotta. Kesto: 00:32:15
DOI: 10.58167/b3pwt4
title: AK5113 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haatainen, Arttu Juhonpoika,s. 7.8.1907 Lapinlahdella 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä Juho Haatainen, maanviljelijä, entinen torppari ja lampuoti, äiti Heta o.s. Paldanius. 03 Paldaniuksen suvun tulo Ruotsista Paltamoon, sieltä Lapinlahdelle. 04 Paltamosta lähteneet kolme Paldaniuksen veljestä, kertojan äidin suku. 05 Sukututkimuksen teko; Iisalmella tuhoutunut osa vanhoista kirkonkirjoista. 06 Kertojan isän puutavarayhtiöltä lunastama osa Rokuan tilasta; Rokuaan ja Pällikkäälle 1700-luvun lopulla Sotkamosta tulleet uudisasukasveljekset. 07 Rokuan tilan joutuminen ensimmäisen isännän kuoleman jälkeen pakkohuutokauppaan ja ruukinförvaltari Kiljanderin haltuun. 08 Kiljanderin rakennuttama suuri hirsinen päärakennus. 09 Suokaskiviljely Kiljanderin aikana. 10 Kiljander myi tilan viitenä osana, näiden tilojen omistajat myöhemmin myyneet metsätiloja puutavarayhtiölle. 11 Tilojaan puutavarayhtiölle myyneet yhtiön lampuodeiksi, kertojan isä ostanut lampuotioikeuden Olli Viriseltä. 12 Maanviljelijä Lukkarinen myi 300 hehtaarin tilan yhtiölle 3000 markalla, osti myöhemmin siitä 30 hehtaaria takaisin 10 000 markalla. 13 Lampuotitilojen verotus ja tienkunnostusvelvollisuus. 14 Malmin nosto järvistä ja kuljetus Juantehtaalle ja Jyrkän ruukkiin. 15 Takkirauta ruukista hevosilla Soinlahteen ja siitä proomuilla vesitietä etelään. 16 Kanavien rakentaminen 1860-luvulla. 17 Malmin nosto; ponttuu ja kauha, seulominen. 18 Malmikasan eli -rutnikan teko rantakalliolle, mitattu kyynärämitoilla. 19 Kertoja nähnyt malminnostotyökalut Jumisella. 20 Iisalmen Kirmajärvellä nostettu sodan aikana malmia, työvoimana sotavankeja, työnjohtajana Jukka Lehto. 21 Malminnostoa kesäisin, talvisin malminajoa hevosilla; Leveisenniemellä lastattu malmi suoraan proomuihin ja viety Juantehtaalle. 22 Äitienpäiväjuhlien alkaminen Pällikkään koululla noin v. 1924. 23 Samuli Kainulaisen Pällikkään äitienpäiväjuhlia varten perustama rahasto. 24 Raittiusyhdistyksen tilaisuudet, opettaja Joonas Partanen. 25 Runsas alkoholinkäyttö kieltolain aikana, pirtun tuonti ja pontikankeitto. Kesto: 00:36:53
DOI: 10.58167/typyes
title: AK4122 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Linkosuo, Aarne Oskari,s. 28.1.1894 Tampereella, kondiittorimestari 01 Kertoja Haarlan paperitehtaalla maaliskuuhun 1909 asti; tehtailija Haarlan käynnit tehtaalla. 02 Suurlakko v. 1905, puhetilaisuudet torilla. 03 Kössi Kaatran, kertojan äidin serkun, esiintyminen torilla suurlakon aikana. 04 Työväenkirjallisuuden kustantaja Vihtori Kosonen. 05 Kössi Kaatra kirjankustantajana ja työväenrunoilijana, myöhemmin kauppiaana Kurussa ja työväenteatterin johtajana. 06 Kössi Kaatra Oulussa Kansan Työn toimittajana, v. 1918 Ruotsissa, kommunistilehtiin kirjoittaminen. 07 Suurlakko v. 1905, torvisoitto torikokouksissa, marssiminen. 08 Konepajan soittokunta ja rautatieläisten soittokunta. 09 Pellavatehtaan soittokunta. 10 Venäläinen sotaväki 1910-luvulla. 11 Venäläistä sotaväkeä junalla Tampereelle venäläisen kirkon vihkiäisiin, käyminen sotilaita katsomassa tavara-asemalla. 12 Venäläisen kirkon vihkiäisjuhla, juhlallisuuksien katselu aidan yli, Bobrikov juhlassa mukana. 13 Suhtautuminen "ryssänkirkon" rakentamiseen. 14 Kertojan mummo Judith Mickelsson, o.s. Fagerlund. 15 Mummo huolissaan kertojan ammatin saamisesta, juoksupojan paikan järjestäminen Engströmin konditoriaan mestari Sundellin avulla. 16 Engströmin leipomon, myymälän, kahvilan ja ravintolan sijainti, rakennukset. 17 Työhön meno Engströmille 1.4.1909. 18 Engströmin liikkeen alkoholivarasto, punssi suosituinta. 19 Viinaryypyn sisältyminen ruoan hintaan ravintolassa. 20 Kolme ateriaa päivässä talon puolesta konditorian työntekijöille. 21 Mestari Sundellin ruotsinmielisyys, hänen lukemansa lehdet Tammerfors Nyheter ja Hufvudstadsbladet. 22 Kertojan tuttavuus mestari Sundellin kanssa, Sundellin muutto Helsinkiin. 23 Ensimmäiset työtehtävät: peltien puhdistaminen, halkojen kantaminen, uunin lämmitys. 24 Konditorialiikkeessä ei tehty leipää. 25 Ensimmäisiä työtehtäviä: pöytien pyyhkiminen, siivous, tiskaaminen. 26 Konditorian kisälli Väinö Brander Sundellin jälkeen mestariksi. 27 Lauri Meriläisen tulo juoksupojaksi ja kertojan pääsy wienereitä leipomaan. 28 Engströmin liikkeen omistaja neiti Nilsen; asiakaspiiri. 29 Neiti Hammarström Engströmin liikkeen omistajana vuoteen 1918, töiden loppuminen pula-aikana. 30 Työpaikan saaminen Turusta v. 1916: Oululainen Kotileipomo, kertojan ensimmäinen kondiittorimestarin paikka. Kesto: 00:37:12
DOI: 10.58167/xkfot7
title: AK4870 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hellström, Martin Emel,s. 26.9.1898, parturi, viulu 01 Kertojan kotitila erotettu Gumbölen kartanosta, isä puuseppä Anders Emel Hellström, pelimanni. 02 Leikarit-yhtye. 03 Kertojan henkilötietoja; äiti Sofia Natalia Hellström, o.s. Hellström. 04 Isän puusepänverstas, ajokalujen valmistus. 05 Emel Lindström, seppä 06 Isä ei tehnyt huonekaluja; kärryjen ja rekien vernissaus. 07 Kertojan isän veljetkin puuseppiä, vain isä pystyi tekemään pyöriä ja jalaksia. 08 Isä pelimannina häissä. 09 Nurkkatanssien kesto melkein aamuun. 10 Häämarssien soittaminen häissä. 11 Morsiamella seppele ja huntu. 12 Vihkimisen jälkeen kahvitarjoilu. 13 Poloneesia tanssittu kaksissa häissä Nuuksiossa. 14 Kertoja säestänyt monivuoroisia tanhuja. 15 Ei ole tanssittu purpuria eikä franseesia. 16 Suosituimmat tanssit. 17 Tango ja fokstrot tulleet ensimmäisen maailmansodan jälkeen. 18 Piston tanssiminen Grankullan työväentalolla. 19 Jonkka Karlsson, 5-rivisen harmonikan soittaja Helsingistä. 20 Elis Sundström, viulunsoittaja, soitti Karlssonin kanssa; orkestereita ei ollut. 21 Harmonikan nimityksiä: "haida", "dragspel". 22 Espoolaisia hanurinsoittajia: Jarl Beckman, Balde Weckström, Paul Eriksson, Rainer Lundell, Valter Askolin. 23 Lundgrenin marssi Leikarien ohjelmistossa, kertoja ei kuullut Lundgrenista aiemmin. 24 Frans Fagerström, viulunsoittaja. 25 Julius Eklund, viulunsoittaja Nupurilasta, maanviljelijä, puuseppä, 5. sijalla Bragen ensimmäisissä kansansoittokilpailuissa v. 1907. 26 Matti Holfast, viulunsoittaja, kirvesmies, soittanut Eklundin kanssa. 27 Elis Sundelin Kirkkonummen Haapajärveltä, viulunsoittaja. 28 Yhtye Spelmanspojkarna: Rainer Lundell ja Kalle Jansson, hanuri, Elis Sundelin ja Martin Hellström, viulu, Uno Fagerström ja Kosti Sundelin, kitara. 29 Ensimmäinen kertojan näkemä kitara. 30 Sitra; sitransoittaja Katter. 31 Triangelin käyttö. 32 Huuliharpun käyttö nurkkatansseissa, kertoja soittanut huuliharppua, ei tunne munniharppua. 33 Tuohella soittaminen, tuohen soittaja seppä Vuorinen, Gumbölen kartanon seppä. haastattelu ruotsiksi. Kesto: 00:31:54
DOI: 10.58167/9zgx0t
title: AK4413 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kankosjärvi, Väinö,s. 14.4.1900 Muoniossa, mukana Linkosuo Juhani 01 Henkilötietoja. 02 Markkinaeväät. 03 Leipä: ruisleipä ja ohrarieska. 04 Kalastus ja metsästys. 05 Järven kalakanta. 06 Kalan valmistaminen ruoaksi, savustaminen. 07 Muotkan Mikko kuivasi keväisin haukia; kalan kuivaaminen. 08 Kertoja ei poromies, ajoporot. 09 Kalojen paistaminen vartaassa tulen loisteessa. 10 Kertojalla ei lehmiä. 11 Tukkimetsään otetut eväät. 12 Käristyksen teko hirven-, poron-, naudan- tai karhunlihasta. 13 Karhunkäristyksen teko, karhunlihan rasvaisuus. 14 Käristyksen syöminen leivän kanssa. 15 Käristyksen lämmittäminen uudelleen. 16 Karhunlihan käyttö ruoaksi: keitetty liha, karhunlihan maku. 17 Karhunlihan ravitsevuus. 18 Kertoja lahjoitti kaatamansa karhun pään savotan työjohtajalle. 19 Karhunpään keittäminen. 20 Karhun sisälmykset heitettiin pois, nahan nylkeminen. 21 Kertojan erään karhunpyynnin selostus: kaksi karhua saaliiksi. 22 Kertojan muilla metsästysretkillään kohtaamat karhut. 23 Kaadettujen karhujen kuljetus metsästä savottalaisten avulla. 24 Näädät. 25 Lintujen ampuminen; lintujen ja nahkojen vieminen Rovaniemen markkinoille. 26 Ahmat. 27 Kuva kertojan kaatamasta karhusta. 28 Karhunnahan hinta markkinoilla, vaaleasta nahasta huonompi hinta. 29 Kertojan metsästyskämpät. 30 Musta karhu yöllä metsästyskämpän luona, eräs tapaus. 31 Hirvet. 32 Villipeurat. 33 Museossa keihäs, jolla metsästetty villipeuroja. 34 Viimeinen peura ammuttu Muoniossa piilukkopyssyllä. 35 Kertoja ei ollut sodissa. 36 Lapin sodan tapahtumia Muoniossa. 37 Kertojan kotimuseo. 38 Rautaruukki Ruotsin puolella Könkäsessä.
DOI: 10.58167/edwvwa
title: AK4427 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kujala, Johannes (Janne),s. 12.3.1903 01 Kittilän talvimarkkinat ja Rovaniemen markkinat. 02 Kittilän kesämarkkinat. 03 Kittilän kesämarkkinoilla alkuaikoina tivoli. 04 Posetiivari. 05 Posetiivarin myymät onnenlehdet. 06 Kestikievari Ahvenkylässä. 07 Kertoja kyyditsemässä posetiivaria, eräs tapaus. 08 Posetiivarin kulkeminen: tuli Sodankylästä, kulki talvella. 09 Kutuojan vesimylly. 10 Kuolajoessa ollut mylly. 11 Yöpyminen myllyaitassa jyviä jauhatettaessa. 12 Myllyn vahtiminen. 13 Varistimen "passaaminen" sen mukaan, millaisia jauhoja haluttiin. 14 Kyläläisten yhteinen mylly. 15 Toisen myllyn omistajat. 16 Kuolajoen myllyn jauhatusvuorot 3 vrk kullakin syksyllä ja keväällä. 17 Jauhatusvuorojen jako arpomalla. 18 Ulkopuolisten jauhattaminen myllyssä, myllyrahdin maksu vuoron omistajalle. 19 Myllyn kunnostus syksyllä. 20 Työnjohtajana myllyllä Niilo Lenkola. 21 Vesirännin tukkiminen eli tiivistäminen sammalella. 22 Tammen korvottaminen. 23 Myllyjä alkuaan kahdessa paikassa, kertoja ei muista tekijöitä. 24 Tuulimyllyjä Maunussa ja Sammalselällä. 25 Kertoja ei tiedä kummitusjuttuja. 26 Manalaiset, kertojan nuoruudessa kerrottu niiden liikkumisesta iltaisin. 27 Maakotkan pesiä kertojan kodin lähellä, poronvasat kotkien saaliina. 28 Kotka vienyt lapsen Jeesiön Mikkolasta kertojan aikana. 29 Sudet eivät ole vieneet lapsia. 30 Sudet vieneet lampaita lammastallista, eräs tapaus. 31 Suden tapa kuljettaa tappamiaan poronvasoja niskassaan. 32 "Siuvauttaa" =väsyttää. 33 Ahmat porojen tappajina. 34 Lomajärven rannalta löytynyt ahmanpesä. 35 Ahmanpoikasen kesyyntyminen, eräs tapaus. 36 Ahman pyynti eräälle hollantilaiselle. 37 Lomajärvellä pidetty karhunpenikoita taloissa. 38 Karhu-Arvid, karhuntappaja. 39 Karhu-Arvid, karhunpentujen kasvattaja.
DOI: 10.58167/w5khi4
title: AK4182 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lahti-Nuuttila, Pentti 03 Seuraavan vuoden Hämeen kevätsoiton järjestäjien tervehdys. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Längelmäen pelimannit,joht. Hilkka Nikkilä 12 Jenkkasikermä Johan on markkinat. 13 Vanha valssi. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Haudankorvan pelimannit,joht. Lauri Uusi-Hakimo 08 Vanha valssi Keuruulta. 09 Haudankorvan polkka, säv. Jussila. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Balladipelimannit 04 Isä-Eeron sottiisi, katkelma. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Hirvelä, Simo,kunnanvaltuuston puheenjohtaja 05 Kunnan tervehdys. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Ruoveden Opiston harmonikat,joht. Irene Juselius 10 Merikanto: Kesäillan valssi. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Pelimannien yhteissoitto,joht. Pentti Lahtinen 01 Alkukuulutus. 02 Lempäälän poloneesi. 06 Honkamökin valssi Ylöjärveltä. 07 Ylöjärven polkka. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977 Längelmäen pikkupelimannit,joht. Väinö Kärkkäinen 11 Sumfaraa, marssi. Hämeen kevätsoitto Pirkkalan keskuskoululla 3.4.1977
DOI: 10.58167/qqk9kv
title: AK5128 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Katosalmi, Aili o.s. Mehtonen,s. 16.5.1905 Lapinlahden Suurellamäellä 01 Sianruoan teko hevosenlannasta, suuria sikoja. 02 Nuorten huvitukset, kertoja käynyt vähän tansseissa. 03 Riiviikko, palvelijoiden vapaaviikko. 04 Kertojan käynti Varpasjärvellä iltamissa isältä salaa, eräs tapaus. 05 Istumaleikit. 06 Juhannuskokko Hiekkapurolla. 07 Piirileikki ja karttupiilosilla olo. 08 Istumaleikit. 09 Ei soittajia. 10 Kertojan häät ja kuuliaiset, soittaja. 11 Kihlojen osto Iisalmesta, rintaneula ja sormus. 12 Kertoja ei muista pelimanneja. 13 Kertojan häät, kertoja ei osannut tanssia. 14 Risujen kerääminen lehmisavujen aineeksi. 15 Piimämiehen käyminen karjamökillä hakemassa valmistuneet piimät; piimä- ämpärien pesu. 16 Löntti, suuri kapeasuinen puuastia. 17 Maitoastioiden pesu. 18 Lehmien laskeminen keväällä ulos, karjakoiden kasteleminen. 19 Trullit. 20 Kotiin jätettiin kolme lehmää kesäksi. 21 Niityllä käyty lehmää leikkelemässä, eräs tapaus. 22 Muita karjataikoja: heiniä mukaan lehmän ostopaikasta, ettei se ikävöisi takaisin. 23 Palvelijan pestaaminen. 24 Riiviikkoeväät; ei pestirahaa, palkanmaksu. 25 Palvelusväen omat kasvimaat talossa. 26 Piian palkka vain rahana, vuosipalkka 500 mk Vesurin talossa. 27 Kertojan käynti Iisalmen markkinoilla. 28 Savutupa. 29 Pistekota keittopaikkana. 30 Piimäaitta karjamökillä. 32 Karjamökin muuttaminen uloslämpiäväksi, piimäaitta. 33 Piimä. 34 Kermojen jäähdytyshuone suolla, jäiden säilytyspaikka suossa; kerman vienti Lapinlahden meijeriin. 35 Karjamökki 15 km päässä talosta, viihtyminen sydänmailla, hyttyset. 36 Paarmat, punkit ja kärpäset. 37 Vanhanpihan karjamökki.
DOI: 10.58167/l6n84r
title: AK4696 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Milja o.s. Marjamäki,s. 10.4.1901 01 Neitosten ja nuorukaisten tutustuminen toisiinsa. 02 Erilaisia talkoita ja yhteistöitä. 03 Pennihäät, tapa kerätä rahaa köyhälle vanhukselle, kertojan muisto mukana olostaan pennihäissä. 04 Pelimannien rooli pennihäissä. 05 Tarjoilu pennihäissä. 06 Lotterit, tapa kerätä rahaa köyhälle vanhukselle. 07 Kukkahäät; kukkien teko paperista myytäviksi iltamissa. 08 Kukkahäiden muu ohjelma. 09 Soinilainen, tanssi. 10 Alajärveläinen, tanssi. 11 Soinilaisen ja alajärveläisen erot. 12 Tanssilaulu "Soinin poika se rytkyttää ja Soinin poika taitaa", soinilaista. 13 Tanssilaulu "Vanha kulta raukka tuli meidän kautta, alajärveläistä. 14 Tanssilaulu "Kerenski se leipoo rieskataikinaa". 15 Ei hää- eikä hautajaiskaramelleja Alajärvellä. 16 Pennihäiden hanurinsoittajia: Viilus ja Aukusti Purola. 17 Muita soittajia Alajärvellä: Nikolai Hautamäki, Lehtomaan veljekset Eeti, Iivari ja Eleasseri. 18 Ottilan Eeli, viulupelimanni, kertojan nuoruuden aikaisten iltamien soittaja Teerinevalta. 19 Viitalan Erkki, viulupelimanni Teerinevalta. 20 Piilikankaan Oskari, kanteleensoittotaitoinen mies. 21 Tyttöjen pukukerran muutoksia kertojan aikana. 22 Rippikoulun merkitys nuoren tytön elämässä. 23 Kertojan isän ankaruus alaikäisiä lapsiaan kohtaan. 24 Karhusilla olo, leikki. 25 Leskisillä olo. 26 Huutoparisilla olo, talviajan sisäleikki. 27 "Kytken kätken sormusta, sotken kellä kullan pantti on", panttileikki.
DOI: 10.58167/qh86ep
title: AK5202 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Jokinen, Esko,s. 17.7.1910, viulu 12 Henkilötietoja. 13 Isä Frans Jokinen viulunsoittaja, s. 26.6.1873, k. 1953. 14 Kertojan ensimmäisen viulun rakentaminen 12-vuotiaana. 15 Kertojan rakentamat viulut. 16 Teffan Eetun ja Väliviidan Svanten polkka. 17 Haaron valssi. 18 Väliviidan Svanten polkka. 29 Kertojan vaimon isoisä Aarni Luomansivu, viulunsoittaja; lopetti häiden soittamisen lyötyään viulun rikki vaimonsa päähän. Vanha-Villamo, Tyyne o.s. Vähähaaro,s. 3.9.1901 Isojoen Villamon kylässä, viulu 19 Huunanmaan Valee, hänen poikansa Urho ja pojanpoikansa Valte, pelimanneja. 20 Huunanmaan polkka. 26 Hoijakka. 27 Edellistä laulettuna ”Tottahan muakin sitten paremmin rustattaisiin”. Pentilä, Viljami Valdemar,s. 18.5.1893 Isojoella, viulu 01 Polkka. 02 Viitalähteen valssi. 03 Köykkänevan polkka. 04 Haukijärven pelimannit, toisen etunimi Bruno. 05 Viitalähteen polkka. 06 Kivi-Aapelin polkan tapailua. 07 Harjun Santerin polkka. 08 Lahden Kassun polkka. 09 Viulun virittelyä, kielten nimitykset. 10 Toinen Lahden Kassun polkka. 11 Hanuripelimannien polkat. 21 Jankkarin hoijakka. 22 Edellinen laulettuna ”Jankkarilla on kolme piikaa”. 23 Jankkarin talo Merikarvian ja Siikaisten rajalla. 24 Vanhan Köykkänevan polkka. 25 Siinto Köykkänevan kuolema. 28 Lahden Kassun laulaminen soittaessaan.
DOI: 10.58167/wanwyd
title: AK4732 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Linda Eveliina o.s. Selänpää 06 Kertojan henkilötietoja. 07 Kertojan naimisiinmeno ja kapioarkku. 08 Kapioiden antaminen sulhasen väelle. 09 Kapioiden vällyt. 10 Kertojan miehen vaiheita ja avioliiton alkuvaiheita. 11 Kertojan häissä tapahtunut hyppely harmonikan säestyksellä. 12 Nenännäyttäjäiset. 13 Morsiamen lahjojenkeruumatka sauvan kanssa; annetut lahjat. Lehtonen, Selma,s. 10.9.1907 01 Sulhasen ostot morsiamelle: pukukangas, silkkihuivi, korvakorut. 02 Naisten käytössä olleet korut ja puvut. 03 Morsiamen pukeutuminen. 04 Mutti, ruoka joka koostui vähästä vedestä, suolasta ja jauhoista sekä valmiina lisätystä voista. 05 Mutin syöntiin liittyvä sananlasku ja mutin suuri suosio.