cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/abrtsk
title: AK4436 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Friman, Toivo,s. 4.7.1910 Kittilän kirkonkylässä, työmies, maanviljelijä, kunnallisneuvos 01 Metsälintujen pyynti ansoilla; ansan teko, viritys ja sijoittaminen lintujen suojapaikkaan, ansoja riekoille, ei pyille. 02 Kertojan apen pyyntikierros, käytti myös pyssyä. 03 Lintujen karkaaminen ampuma-alueilta, ansoihin kuolleet linnut muiden eläinten saaliina. 04 Ansojen lukkolaite. 05 Kahdesta puusta ja niiden välisestä lukkolaitteesta muodostuva pyydys. 06 Linnunlihan käyttö syksyisin, ansapyyntiä vain syksyllä poikasten lähdettyä pesistä. 07 Ei kirnutyyppisiä pyydyksiä. 08 Eläinten säilyminen ansoissa. 09 Kertoja ei pyytänyt karhua; karhuntappo 1920-luvulla melko runsasta. 10 Kertoja hakemassa ja keittämässä karhunlihoja, karhun tappaja ottanut eläimeltä vain nahan, eräs tapaus. 11 Karhun liikkumispaikkoja, karhun tekemät vahingot. 12 Määräys maa- ja metsäalueiden aitaamisesta, sen toimeenpanon seurauksena lampaiden pidon loppuminen. 13 Lehmien pidon lisääntyminen. 14 Kertojan appi Aukusti Uusisalmi, linnustaja. 15 Uusisalmen talo, rakennettu pelkän kirveen ja luotilaudan avulla, tasanurkkainen, ns. näsinurkka. 16 Ei sisäänlämpiävää pirttiä kertojan aikana, siirtyminen lapinkodasta uloslämpiävään asuinrakennukseen. 17 Forsin kartanon ulkorakennuksen kerrottu olevan vanha savupirtti. 18 Tilapäisasunnot 1930- ja 1940-luvulla. 19 Aiemmin kaikki saunat savusaunoja, eräs uloslämpiävä sauna 1920-luvulla. 20 Savusaunat Kittilässä nykyisin. 21 Saksalaisilta polttamatta jääneet rakennukset Ala-Kittilässä, kertojan talosta vain riihi jäljellä. 22 Asukkaat evakossa saksalaisten tullessa, yhden perheen jääminen paikalleen. 23 Kertojan taloa rakennettaessa ei rakennuksia sen ja kirkon välillä, tie ja lossi sodan jälkeen. 24 Miinakenttä kertojan kodin luona, sattuneet onnettomuudet v. 1945, miinojen haravointi ja poisto. 25 Ala-Kittilän kylä sen polttamisen jälkeen, säilyneitä rakennuksia. 26 Parantajat, Muoniossa verenpysäyttäjä Pietikäinen. 27 Kuppareita ja hierojia joka kylässä, Vuomajärven Hilma-mummo, kuppari, kertonut karhutarinoita lapsille. 28 Kertoja ei tiedä hautausmaahan liittyviä tarinoita, Kittilän vanhin hautausmaa. 29 Vanha lappalaisten hautausmaa Kurjenniva, kuolleet haudattu hirsikehikoihin. 30 Ensimmäinen kirkollinen hautausmaa ja sen luona sijainnut saarnahuone. 31 Kertojan arveluja Kurjennivan tutkimisesta, ei tarinoita hautausmaiden haltijoista, kertoja nähnyt Kurjennivalla luita. 32 Seitapaikka Kittilässä, seitakivi. 33 Kittilän nykyiset lappalaiset, Kelontekemä määrätty lappalaisten asuinpaikaksi. 34 Kylän suomalaistuminen suomalaisten ja lappalaisten avioliittojen kautta, kertojan äidin suku lappalaisperäinen.
DOI: 10.58167/dneajc
title: AK4812 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-Kulju, Reino,s. 25.4.1898 Kuortaneella, kouluneuvos, asuu Seinäjoella 01 Hakkila eduskunnan puhemiehenä, kuuluisa puhe IKL:n lakkauttamiseksi. 02 Lapuanliikkeen toiminta; Pentti Kosolan tapaus. 03 Ståhlbergin kyyditys. 04 Martti Jaskari ja eversti Kuussaari kunniatuomioistuimessa, Ståhlbergin kyydityksen jälkiselvittely. 05 Jaskari yhteydessä Etsivään Keskuspoliisiin. 06 Osakunnan kansatieteelliset tutkimusretket. 07 Majoitus tutkimusretkillä. 08 Kertojan puhe ulkoilmajuhlassa Hiiripellon retken aikana. 09 Osallistuminen talonpoikaismarssiin v. 1930 kesken Hiiripellon retken. 10 Osakunnan kansatieteelliset tutkimusretket. 11 Lapuanliikkeen vaiheita, Mäntsälän kapina. 12 Kertoja Helsingissä Mäntsälän kapinan aikana. 13 Kertoja lapuanliikkeessä Seinäjoella. 14 Presidentti Svinhufvudin kanta lapuanliikkeeseen. 15 Kokoontuminen lapuanliikkeen aatteiden yllä pitämiseksi, Isänmaallisen Kansanliikkeen (IKL) syntyminen. 16 IKL:n syntyvaiheen asiakirjat valtionarkistossa, kertoja säilytti. 17 Päätös IKL:n perustamisesta kesäkuussa 1932 Hämeenlinnassa. 18 Mikko Uolan tutkimus IKL:n synty. 19 IKL:n meno vaaleihin Kokoomuksen kanssa. 20 IKL ja Kokoomus, IKL "sylkykuppina" eduskunnassa. 21 Valtakunnan suojelulaki ja puserolaki. 22 IKL:n edustajamäärän putoaminen, Kekkosen yritys lakkauttaa IKL. 23 IKL:n edustamat aatteet. 24 Kokoomuksen Linkomies IKL:n vastustajana.
DOI: 10.58167/ntrrxj
title: AK5161 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Wasenius, Armas Alarik,s. 24.5.1908 Helsingin pitäjässä 01 Iltojen istuminen kartanoiden piikojen asunnoissa. 02 Piikatytöille tehdyt vakavat kolttoset, oikeusjutuilta välttyminen. 03 Kertojan isoäiti kartanon karjakkona eli teijana, palvelustyttöjen kurissapito. 04 Ei raitilla kulkua. 05 Tappelut. 06 Autoissa tapahtuneita muutoksia, T-Fordin rakenne ja kestävyys. 07 Autoilijan työvälineet. 08 Protos-merkkinen auto, sen vaihteet ja käynnistys. 09 Bensiinin ostopaikat, ei huoltoasemia. 10 Autojen rasvaaminen "montuissa". 11 Jousien vaihtaminen. 12 Kuoppaiset tiet, iskunvaimentajat. 13 Autojen hinnat. 14 Sytytystulpat eli kynttilät. 15 Sytytystulppien lämpöarvot. 16 Sopivien sytytystulppien löytyminen erääseen DKV-merkkiseen autoon, eräs tapaus. 17 Rengastyöt. 18 Autojen korjausmies Mahlamäki, oikealta nimeltään Ketola.
DOI: 10.58167/4nmtxj
title: AK4656 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heinäkoski, Aili Aleksandra o.s. Toivonen,s. 26.3.1899 01 Rauvan Jaakon eräs voimannäyte, lasikauppiaan reen nostaminen tien sivuun. 02 Rauvan Jaakko Tampereen markkinoilla tappelun rauhoittajana. 03 Rauvan Jaakko aitan nostajana. 04 Rauvan Jaakko sirkusseurueen mukana ulkomailla. 05 Turpan Tuomas, voimamies, kivireen vetäjänä. 06 Rauvan Jaakon saappaanlestit Porin museossa, Rauvan Jaakon koko. 07 Kertojalla ei muistoja Turpan Tuomaasta. 08 Leipuri Molin Uotsolankylässä, leipomon sijainti. 09 Nisulonka, korput ja Molinin muut tuotteet. 10 Järvinen, naisleipuri Hyynilässä. 11 Molinin valmistamat leipomotuotteet. 12 Paakareita kertojan aikana, mm. Häkli; Häklin liikkeen sijainti. 13 Kupparit, heistä tehty hokema. 14 Kuppareita Mouhijärvellä, kupparien palkka. 15 Kuppaus saunassa, kuppaaminen parannuskeinona, liian veren poistaminen. 16 Meurman Otto, lääkäri Karkussa, vastaanotto apteekissa Mouhijärvellä; muut lääkärit Karpelin ja Henriksson. 17 Apteekin käyttö Mouhijärvellä, esimerkkejä lääkkeistä eri sairauksiin. 18 Kansan antamia nimityksiä lääkkeille, lääkeaineet ennen. 19 Tulikukasta, talista ja ruudista tehty pöperö luteiden karkoittamiseksi. 20 Ei itse tehtyjä lääkkeitä, syylien poisto villalangalla. 21 Verenmyrkytyksen pysäyttäminen jodikääreellä; luottamus apteekkariin. 22 Muuttoliike Mouhijärveltä Amerikkaan v.1910-12, muuton syitä. 23 Terveystarkastukset Amerikkaan lähtijöille, ei juhlia Amerikkaan lähtijöille. 24 Kertojan miehen veljen oleskelu Amerikassa, Arvo Peltomäen talonosto Amerikassa ansaitsemillaan rahoilla ja kertojan miehen veljen asunnonosto. 25 Kertojan sukunimen muutto Selinistä Heinäkoskeksi. 26 Australiaan muuttaneita Hämeenkyröstä, ei Mouhijärveltä; Amerikkaan muuton syitä. 27 Mouhijärveltä muuttanut väkeä pohjoiseen. 28 Pirtuaika Mouhijärvellä, trokareita, pirtun suurtrokari Hämeenkyrössä. 29 Suometar-lehteä v.1905 Mouhijärvellä, osto Tampereelta; maataloustuotteiden kuljetus Tampereelle ja lehtien osto sieltä. 30 Aamulehden tulo kertojan kotiin v. 1910; Turun Lehti, kuningasmielinen, sen ilmestymisen päättyminen v.1919. 31 Aamulehden ja Turun Lehden ilmestymistiheys. 32 Kodin Kuvalehti, Kyläkirjaston Kuvalehti, hengelliset lehdet, Kansan Lehti ja Satakunnan Kansa. 33 Kirjallisuudenharrastuksen yleisyys kertojan lapsuudessa, uskonnollinen kirjallisuus. 34 Raamattu ja uskonnollisuus, körttiläisyys. 35 Ei romaaneja; Aleksis Kiven teosten tuntemus Mouhijärvellä kertojan lapsuudessa: Seitsemän veljestä tunnettu. 36 Vänrikki Stoolin tarinat ja Sven Dufva, Vänrikki Stoolin tarinoiden lausuminen. 37 Postillan lukeminen. 38 Arkkien myynti ja arkkiveisut; Korkeen Oskarin tekemästä murhasta ja Hulttisen murhasta tehdyt arkkiveisut. 39 Korkeen Oskarin arkkiveisua saneltuna. 40 Murhattu Nestori Mäkipää ja murhaaja Oskari Korkee. 41 Arkkien myyminen, Titanicin hukkumisesta tehty veisu, arkkiveisujen sävelmät; kertoja ei tunne hengellisiä arkkiveisuja. 42 Kertoja ei tunne nimitystä "huoneentaulu", huoneentaulu katkismuksen osana. Kesto: 00:33:19
DOI: 10.58167/slwwyn
title: AK4253 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Perkiö, Hermanni Arvid,Hermanninpoika, s. 18.4.1897 Jurvan Närvijoella, sekatyömies 01 Tanssilavat. 02 Ensimmäinen polkupyörä, huvimatkat polkupyörällä Vaasaan. 03 Polkupyörän hinta. 04 Kuokkamiesten työmatkat Maalahteen, polkupyörien hankkiminen. 05 Puutavaran ajo Kristiinaan. 06 Tanssilavat. 07 Silloilla tanssiminen. 08 Riihi- ja luuvatanssit. 09 Puetut lutit. 10 Teuvalaisen miehen tappo Mäntylän lutissa; poikajoukon mm. kertojan isän saama tuomio. 11 Kertojan isä samaan aikaan Hämeenlinnassa kuin Isontalon Antti. 12 Malmgren ja Iso-Antti siantapossa Hämeenlinnan vankilassa, eräs tapaus. 13 Kertojan isän pidätettynä Teuvalla. 14 Paluumatka Hämeenlinnasta, laulu "Heikkilän Herkkoo ja Perkiön Herkkoo on viattomasti linnas", selostettuna. 15 Tapaus vankien paluumatkalta: palvelustytön ottaminen kyytiin Jalasjärveltä ja hylkääminen taipaleelle. 16 Laulujen sepittäminen merkittävistä tapahtumista. 17 Laulu Pollun Antin taposta "Mitähän tua Hiipakan Seru", katkelma alusta. 18 Laulu kieltolain ajalta "Ja Suomen maa on raitis maa". 19 Laulu säännöstelyajalta "Ja Helsinki on putipuhdas kaupunki". 20 Hoijakka häissä. 21 Hoijakkalaulut. 22 Hoijakkalaulu "Kestikyläs oli tanssit". 23 Kertojan veli Vihtori Perkiö, 2-rivisen hanurin soittaja. 24 Hööseli, hääsoittaja. 25 Kertoja pikkupoikana häissä. 26 Koukkurinki, ulkona laulaen kiertänyt häärinki. 27 Sisällä tanssitut rinki ja hoijakka, viinapunssin tarjoilu. 28 Amerikasta tulleen Saaren hoijakoiminen Rookoolin häissä. 29 Pelimanni hoijakan säestäjänä.
DOI: 10.58167/bqgmuc
title: AK4753 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Moncada Intihuahuaj, Jose,huilu, selostus saksan kielellä 01 Sävelmä 7-reikäisellä 60 cm pituisella huilulla. 02 Sävelmä 7-reikäisellä 40 cm pituisella huilulla. 03 Huilun rakenteen selostusta. 04 Sävelmä huilulla. 05 Selostusta ja ääninäytteitä kertojan huiluista. 06 Sävelmä pienemmällä huilulla. 07 Huilujen nimityksiä. 08 Sävelmä huilulla. Jyrkinen-Huhtinen, Aino "Joensuun Elli eli Emma",junalaulaja 09 Laulu "Mull'oli halu halata". 10 Kertojan henkilötietoja. 11 Laulu "Keinu keinuni korkiallen".
DOI: 10.58167/66nuni
title: AK4702 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Luoma-aho, Antti,s. 30.10.1923, viulu, harmonikka 01 Ella-Oskarin polkka viululla. 02 Alajärveläinen polska, viululla. 03 Soinilainen, viululla. 04 Soinilaisen hyppely rahahäissä. 05 Kertojan häät: rahatanssi siellä. 06 Rahatanssin selostus. 07 Raharingissä tanssitut tanssit. 08 Vimpelin polkka viululla. 09 Eteläpohjalainen jenkka, "Pappilan pellossa", viululla. 10 Marssin soittaminen hääväen poistuessa aterialta tanssipaikalle. 11 Häiden lopettaminen loppumarssilla. 12 Järviseudun tulopeli, viululla. 13 Pelimannien "jelppaajat" häissä. 14 Ei purpuria Alajärvellä kertojan aikana. 15 Kulmalan Antti, kauppias Antti Luoma-aho, viulunsoittaja. 16 Kertojan harmonikansoitto. 17 Uudentuvan Matin valssi, harmonikalla. 18 Postipoikain jenkka, oma sävellys, harmonikalla. 19 Alajärven polkka, oma sävellys, harmonikalla. 20 Turistivalssi, oma sävellys, harmonikalla. 21 Kertojan harmonikka. 22 Ensimmäinen 5-rivinen Alajärvellä 1930-luvulla.
DOI: 10.58167/vzfbjb
title: AK4456 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Danielsson, Eevi Maria o.s. Hanhivaara,s. 4.6.1900, katekeetta 26 Kertojan henkilötietoja. 27 Kertojan vanhemmat Matti Hanhivaara ja Gustaava Kurula, nuorlestadiolaisia, isä puhuja. 28 Vanhalestadiolaisuuden tulo Kiistalaan noin v. 1920, saarnaaja Pakki Paulus Toivolan talossa saarnaamassa. 29 Lestadiolaisuuden opillinen jakautuminen. 30 Riidan aiheita: suhtautuminen Jeesuksen kuolemaan ja ylösnousemukseen. 31 Hanhi-Pietin uskonnäkemys, häntä syytetty lakisaarnoista. 32 Lestadiolaisten pukeutuminen, Hanhi-Pietin suhtautuminen suuriin peileihin. 33 Hanhi-Pietin näkemys joulukuusista; Hanhi-Pietin käsitysten arvostus. 34 Hanhi-Pietin suhtautuminen pukeutumiseen, siisteyden ja puhtauden korostaminen. 35 Kertojan sedän vaimon näkemys nuorten pukeutumisesta. 36 Kittilään Urjalasta muuttanut esikoislestadiolainen Alma Järvinen. 37 Kittilän esikoislestadiolaisilla puhujia etelästä, seurakuntatalo lestadiolaisten kokoontumispaikkana. 38 Esikoislestadiolaisia vähän, heidän elämäntapansa. 39 Johanna Paksuniemen suhtautuminen kalosseihin. Laakso, Maria Johanna,s. 15.2.1898 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan vanhemmat Samuel Hanhivaara ja Brita Huhtala. 03 Uuslestadiolaiset puhujat Pietari Hanhivaara eli Hanhi-Pieti ja Pekka Hanhivaara. 04 Kiistalassa vanhalestadiolaisuutta, vanhalestadiolaisten puhuja Pauli Toivola eli Paulu-äijä. 05 Vanhalestadiolaisten suhtautuminen uusheränneisiin, lestadiolaisten suuntien oppi- ja tapaerot. 06 Hanhi-Pietin näkemys vanhalestadiolaisuudesta. 07 Nuorlestadiolaisuuden alku kertojan lapsuudessa, riita lahkojen välillä. 08 Hanhi-Pietin uskonkäsitys. 09 Kertoja ei muista kirkkoherra Kalliota, kirkkoherra Öberg, kertojan käsityksen mukaan nuorlestadiolainen. 10 Nuorlestadiolainen rovasti Auno. 11 Katekeetta Eevi Danielsson, hänen isänsä Matti Hanhi-Pietin poika. 12 Vanha virsikirja veisuukirjana. 13 Uusien virsikirjojen tulo, vanhalestadiolaisilla käytössä vanha virsikirja. 14 Bergin virsi- ja laulukirja, sen käyttö pyhärukouksissa Hanhimaassa. 15 Kertojan tädin virsikirjat. 16 Bergin kirja yleinen, Siionin virsien ja muiden hengellisten laulukirjojen käyttö. 17 Ei halullisten sielujen hengellisten laulujen, Leonard Typön eikä hengellisten arkkien käyttöä. 18 Hengellinen laulu Bergin kirjasta "Nyt alan minä laulaa kiitosta Isälle"; kertojalla ei Bergin kirjaa. 19 Kertojan isä Samuel eli "Sammu" Hanhivaara, myöh. Niva, ruumiilleveisaaja. 20 Laulumies seuroissa ja kokouksissa. 21 Jonkun kuollessa ei heti veisattu, veisuu ruumiin saattopaikassa ja siirrettäessä ruumista hautausta odottamaan riiheen tai aittaan. 22 Ruumiinpesijöitä kertojan kotikylässä, ruumis arkkuun hautajaispäivänä. 23 Käyminen ruumista katsomassa, veisuu ja puheen pito ruumiin ääressä. 24 Veisaaminen häissä, ei tanssihäitä. 25 Veisaaminen hääparille pidettävän puheen yhteydessä, virren valinta.
DOI: 10.58167/ustz75
title: AK5004 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kulo, Väinö Armas,s. 27.7.1908 Tampereella, toimitusjohtaja 01 Autokauppa 1920-luvun alussa. 02 Autokaupan mukana ajokorttikoulutus ostajalle. 03 Oakland-henkilöauton ostajalle ajokoulutus Hämeen Autosta, kertojan jälkeenpäin yksityisesti antama lisäkoulutus, tapaus v. 1927-28. 04 Em. henkilö hankki myöhemmin autonkuljettajan, ei koskaan ajanut itse. 05 Ajokorttikurssien kesto. 06 Eräs Chevroletin ostanut mies pyysi kertojaa mukaansa ajomatkalle maatilalleen, erimielisyyttä matkalla kuljettajan ollessa humalassa, tapaus v. 1937-38. 07 Lievään rattijuoppouteen ei kiinnitetty huomiota. 08 1920-30-luvulla autoliikenne vähäistä, automäärä kiihtyvä kasvu 1930-luvun lopulla. 09 1920-luvulla ei pakkasnesteitä, tenun ja glyseriinin käyttö. 10 T-Fordin jäähdytysveden kiertojärjestelmä. 11 Chevroletissa vesipumppu moottorin kyljessä. 12 Hämeen Auton myymissä autoissa jo sähkölamput, aiemmin pirssiautoissa karbidilyhdyt. 13 T-Fordien käynnistäminen veivillä; käynnistäminen potkaisemalla. 14 Vesilahdesta ostetun, kylmässä säilytetyn Fordson-traktorin käynnistäminen. 15 Erikoisia automerkkejä ei tullut Tampereelle, maahantuojat Helsingissä. 16 Taksiautot kertojan kansakouluaikana: karbidilyhdyt, ilmatorvet, kulissivaihteet, kuomullisia avoautoja. 17 Lapinniemen johtajan henkilöauto Buick v. 1918, autonkuljettajalla virkapuku. 18 Frenckellin Mannesmann-Mulack -kuorma-autot, ajot lastauspaikalle, ylämäessä käytetyt jarruraudat. 19 Ensimmäisissä Mannesmann-kuorma-autoissa ja Leanderin kaksikerroksisessa linja-autossa täyskumirenkaat, myöhemmin ilmarenkaat käyttöön. 20 Uusien automerkkien tulo kertojan ollessa Pirkkalamaan Autossa: Studebaker, Citroen-henkilöautot, Oldsmobile, Oakland. 21 Tampereen Autohallin perustaminen v. 1939, Fiatin edustus sinne; pikku-Fiateja ehdittiin myydä paljon puolessa vuodessa ennen sodan alkua. 22 Tampereen Autohalli sodan ajaksi armeijan käyttöön, sodan loputtua ei autojen tuontia, autohajottamon perustaminen ja toiminta v. 1968 asti.
DOI: 10.58167/khfwon
title: AK4978 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Malmi, Laina,s. 11.4.1902 Kangasalla, Anton Malmin vaimo 02 Henkilötietoja. 03 Laulu "Kaarina Kuussalon kukkainen", katkelma saneltuna, selostus laulusta ja Kangasalan kirkon verikivestä. 04 Henkilötietoja. 05 Kangasalan Ukkijärvi. Malmi, Anton Nikolai,s. 1.4.1893 Tampereella, autonasentaja 01 Sytytystulpat ja niiden huolto. Malmi, Anton Nikolai ja Malmi, Laina,ed. s. 1.4.1893 Tampereella, autonasentaja, jälk. s. 11.4.1902 Kangasalla, edellisen vaimo 06 Autojen osat ja viat, vaihdelaatikon viat ennen helppo korjata, nykyään vaikeaa. 07 Metsäkylän osuuskunnan Berlietit hoitamattomina huonokuntoisia. 08 Ape Saksman, autonkuljettaja, tullut Saksasta sieltä tuotujen autojen mukana. 09 Murresanan "tiuhtioin" selitys 'joutilas, irrallinen'. 10 Saksman hyvä huoltomies, Tampereen Liikenteen palveluksessa. 11 Autonkorien valmistus, kertoja tehnyt yhden henkilöauton korin. 12 Ensimmäinen auto eräällä tohtorilla. 13 Pirtuauto Variksen korjaamolla, poliisit Pispalassa työntäneet sitä käyntiin. 14 Hämeenkyröläinen pirtutrokari Villi. 15 Kertoja sodan aikana komennuksella lentokonetehtaalla, amerikkalaisten koneiden kokoaminen Kuorevedellä. 16 Olavi Salonen kertojan apulaisena Kuorevedellä. 17 Hiili- ja puukaasuttimien käyttö. 18 Ensimmäinen automaalaamo Puutarhakadulla, seuraava Arvo Ahlgrenilla. 19 Kertoja kiertävän kangaskauppiaan, vaasalaisen Uusimäen autonkuljettajana. 20 Romukauppias Kalle Hurinki. 21 Huringilla Amerikasta tuotu kappale platinaa. 22 Hurinki viimeksi Oulussa romukauppiaana. 23 Huringin rikastuminen Amerikassa. 24 Huringin talo ja Kalle Huringin sisaret. 25 Autoliikenteen rajoittaminen ensimmäisen maailmansodan aikana 15 km säteelle Tampereelta. 26 Kuljun Kallen kuljetus Lempäälään kiellosta huolimatta, venäläisten sotamiesten lyöminen maahan ja pako Kangasalan kautta Tampereelle. 27 Erään tuomarin raskaaksi tulleen piian vieminen Lempäälään, rahaa tytön isälle. 28 Kilpinen Kangasalan Vatialasta, ikiliikkujan keksijä. 29 Kilpisen yritys pysyä uskon voimalla veden pinnalla. 30 Kilpisen urkujen rakentaminen. 31 Valokuva Kilpisestä 1920-luvulta. 32 Kertoja tanssinut Kilpisen vaimon kanssa. 33 Venäläisten upseerien kyyditseminen Varalaan. 34 Venäläisellä sotaväellä ei omia autoja. 35 Venäläisen sotaväen marssiminen maantiellä Kangasalla. 36 Venäläiset maksoivat kyydeistä hyvin, kyytejä myös prostituoitujen asiakkaille. 37 Pirtun välittäminen, puolikkaan pullo "kananpoikia". 38 Pirssimiehet eivät itse myyneet pirtua, hakeminen Tammelantorilta. 39 Lehmän osto säännöstelyaikana, poliisille osa lihoista. 40 Pirtua Tampereelle Hämeenkyröstä päin. 41 Pirssimiehenä Vaasassa, auton osto Kurikasta.
DOI: 10.58167/4vw5zk
title: AK4410 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Näkkäläjärvi, Inger-Anni o.s. Magga,s. 1922 Enontekiön Nunnasessa 01 Leipätaikinan teko. 02 Leivän paistaminen laakakivillä. 03 Leipien latominen maljaan. 04 Leipien pisteleminen. 05 Leipominen noin kaksi kertaa viikossa. 06 Poronveren käyttö leipään. 07 Poronaivojen käyttö leipään. 08 Verestä ei tehty kuivattavia leipiä. 09 Ei piirakoita. 10 Poronjuusto. 11 Joiuista. Näkkäläjärvi, Antti,Antinpoika, "Vilkunan Antti" 12 Henkilötietoja. 13 Kertojan sotkanpöntöt, lintujen munittaminen. 14 Sotkanmunien käyttö (haastattelua häiritsee hoilaava humalainen (Aulis Laakso), kohdat 16-18). 15 Kertojan pöntöistä ottama munamäärä; kertoja ei ammu enää lintuja. 16 Sotkanuutut. 17 Kertojan isä kalamies ja poromies. 18 Porojen liikkuminen, Näkkälän paliskunta. 19 Vasojen merkitseminen. 20 Kertojan lappalaiskoira Panu. 21 Makka-Joosepin joiku ja selostusta. 22 Iisko Näkkäläjärven joiku ja selostusta. 23 Iiskon vaimon joiku. 24 Seitakivi. 25 Joikuja. 26 Oma joiku, Vilkunan Antin joiku. 27 Koiran kurittaminen. 28 Oma joiku, Vilkunan Antin joiku. 29 Tuomari Näkkäläjärven isän joiku ja selostusta saamen kielellä. 30 Antti Proksi, poromies. 31 Antti Proksin joiku. 32 Velimiehen joiku.
DOI: 10.58167/4kjbnv
title: AK4721 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Korkea-aho, Selma,s. 10.4.1910 02 Kertojan henkilötietoja. 03 Mutti-nimisen ruoan valmistaminen. 04 Juustokeiton teko; juuston teko. 05 Poikineen lehmän maidon eli ternimaidon käyttötapoja. 06 Perunapuuro ym. vanhanajan syömiset. 07 Vanhan ajan hääruoat. 08 Kinkerien ruokapuoli. 09 Leipominen vanhaan aikaan, leivän kuivattaminen. 10 Viljan jauhaminen. 11 Jaakko Luoma-aho, Ristiaho ja Pokela, tuulimyllyjen omistajia. 12 Vellien syöminen. 13 Lehmien kutsuhuuto. 14 Vasikan kutsuhuuto. 15 Lampaiden kutsuhuuto. 16 Ropsujen teko. 17 Eräs ruoan koostumus. 18 Kertojan kudontatyöt. 19 Jannen Maija, lapsenpäästäjä eli paamuska. 20 Vastasyntyneeseen suhtautuminen. 21 Lasten kastevesien tallettaminen. 22 Synnyttäneen naisen kirkkoonotto. 23 Lasten kapaloiminen. Korkea-aho, August,s. 6.1.1908 01 Laulaminen työtä tehdessä.
DOI: 10.58167/thiiiv
title: AK4322 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Koskela, Elli o.s. Pollari,s. 16.6.1905 Kaustisella 01 Henkilötietoja. 02 Tansseissa laulaminen. 03 Pelimannit: Pikku-Tastulan Kalle, Kauno Peltoniemi. 04 Kertojan veli Nikolai Pollari viulunsoittajana. 05 Kertojan äidinisän Juho Kolanderin hanurinsoitto, uskovainen, hyvä veisaaja. 06 Isoisän Pietarinmatkat, jauhojen hakeminen nälkävuosina. 07 Isoisä lukkarin apuna vaaliveisuussa tämän pyrkiessä Raution lukkariksi. 08 Äidinisä Juho Kolander. 09 Kertoja tanssilaulajana, purpurin laulaminen. 10 Purpurin aloitus, rallatettuna. 11 Purpurin ristaus, rallatettuna. 12 Ristauslaulu "Pollari, Pekkala, Alapää ja Kainu". 13 Purpurin toinen ristaus, rallatettuna. 14 Purpurin seuraavat vuorot. 15 Ympärysvalssi, rallatettuna. 16 Parinottovalssi, rallatettuna. 17 Flikuneeri, rallatettuna. 18 Hyppytahti ja ristaus, rallatettuna. 19 Purpurin loppumarssi, rallatettuna. 20 Iltamissa purpurin perään polkka, tukille meno hääpurppurin lopussa. 21 Polkka, rallatettuna. 22 Kahville meno purpurin puolivälissä. 23 Purpurin aloitus, rallatettuna. 24 Piirileikkilaulu "Hyppään tanssaan tavallisen ajan". 25 Piirileikkilaulu "No mitähän varten yhden merkki". 26 Piirileikkilaulu "Istutin ruusun tulipunakukan". Kesto: 00:28:15