cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/hgl9bz
title: AK4091 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ristin pelimannit,joht. Oiva Ikonen 05 Tyyskäsottiisi. 06 Valssi Ilomantsista. 07 Myllärin polkka, säv. O. Itkonen. Pohjois-Karjalan pelimannit,joht. Sakari Riikonen 01 Vesselin jenkka. 02 Riitta Huotarin polkka. 03 Hönnin piikain polkka. 04 Kiteeläisten valssi.
DOI: 10.58167/ye4or2
title: AK5133 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Karppinen, Aatu,Adolfinpoika s. 14.12.1907 Lapinlahden Nerkoolla, 5-rivinen harmonikka, viulu, piano 01 Kertojan harmonikan korjauttaminen Kuopiossa. 02 Jenkka, harmonikalla. 03 Iloisen pojan jenkka, oma sävellys, harmonikalla. 04 Metsäkukkia, valssi, harmonikalla. 05 Riikan sottiisi, oma sävellys, viululla. 06 Kertojan omat sävellykset. 07 Vanhat tutut valssit. 08 Valssisikermä, viululla. 09 Onkivesi-valssi, oma sävellys, viululla. 10 Valssi, oma sävellys, viululla. 20 Takametsien valssi, oma sävellys, pianolla. Karppinen, Helka Maria o.s. Ruotsalainen,s. 23.6.1912 11 Kertojan henkilötietoja. 12 Piirileikkiä Horsmanmäessä, piirileikkilaulu, valssilaulu "Kesän kauniin kukkiessa sinut ensi kerran näin". 13 Karjankutsuja: "Tulukee pois kottiin" ja "Ptru juomaan, ptru juomaan". 14 Lampaiden vienti kesälaitumelle, niiden kutsuminen "Piiti palloo, piiti palloo, piiti pii". 15 Koiran kutsuntaa "Oke se, Oke se". 16 Kissan kutsuntaa. 17 Kätkytlaulu "Aa kissa lullaa, ei saa kissa tulla". 18 Kätkytlaulu "Aa aa allin lasta, pientä linnunpoikaa". 19 Kätkyen käyttö".
DOI: 10.58167/ngszgi
title: AK4678 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kilkka, Siviä Selina o.s. Nurkkinen,s.9.12.1894 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan muistikuva lapsuudestaan Tottijärveltä v:n 1898 suuresta tulvakeväästä, mm. kaloja puuliiterissä. 03 Vallankumous Helsingissä keväällä 1917, kertojan herääminen matruusien juhlintaan. 04 Lakko marraskuussa 1917 Helsingissä: miliisin tulo jatko-opistoon, kertojan näkemä upseerin ruumis. 05 Kertojan nykyisellä Rautatientorilla Helsingissä lakon aikana näkemä tapaus. 06 Kertoja v. 1917 eduskunnan istuntoa seuraamassa Heimolan talossa. 07 Erään työntekijän katoaminen kertojan kotitalosta Pirkkalassa v. 1917. 08 Kertoja lomittajana lastenkodissa kesällä 1917, kurinpito lastenkodissa ja lastenkodin johtaja. 09 Elintarvikesäännöstely v. 1917, annosten suuruudet. 10 Punaisten kertojan kotitalosta v. 1917-18 viemät elintarvikkeet. 11 Kertojan kotona saama tottumus nokkosruokien syömiseen. 12 Raparperit kertojan kotona v. 1917. 13 Kertojan isän, papin, palkan maksaminen, "vaalunmaksu". 14 Kertojan valmistuminen jatko-opistosta syksyllä 1917 ja työpaikka kotiopettajana tammikuussa 1918 Sippolassa. 15 Kertojan työpaikka kasvatuslaitoksen johtajan perheessä v. 1918: kasvatuslaitoksen oppiaineet, heidän välttymisensä punakaartiin joutumisesta ja kasvatuslaitoksen kurinpito. 16 Määräys kasvatuslaitoksen johtajan erottamiseksi. 17 Kasvatuslaitoksen vahtimestarin palkkojenhakumatka Helsinkiin v. 1918, saadut "Mannerin markat". 18 Kertojan saama palkka Sippolassa ja "Mannerin markkojen" vieminen pankkiin. 19 Kertojan paluu kotiinsa Helsingin kautta v. 1918. 20 Sippolan sijainti ja paikkakunnan olot v. 1918, paikkakunnalle tulleet lehdet ja niissä olleita uutisia kirkkoherrojen murhista. 21 Olot kertojan kotona Pirkkalassa v. 1918, elintarvikkeiden luovutukset ja tarkastukset. 22 Vallankumouksen juhliminen Helsingissä keväällä 1917, kertojalla valokuva juhlinnasta. 23 Kerenskin käynti Helsingissä v. 1917. 24 Viaporin kapina. 25 Ruokailu "automaatissa" Helsingissä v. 1917. 26 Sodan alkaminen 18.1.1918, kertoja viimeisessä kulkeneessa junassa. 27 Taistelut Sippolan lähellä v. 1918, Tuohikotin taistelut. 28 Kasvatuslaitoksen johtaja Roos ja hänen vaimonsa. 29 Kertojan v. 1918 näkemä luultavasti pakeneva punakaartilainen kasvatuslaitoksessa rahaa vaatimassa. 30 Taistelu Liikkalan valleilla v.1918, vankien tuonti kasvatuslaitoksen rangaistuskoppeihin.
DOI: 10.58167/9qvymp
title: AK4031 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Laxåback, Karin,f. 6.11.1908 i Rödsö 01 Berättarens personalia. 02 Berättarens far och mor och barndomshemmet. 03 Ortens äldsta gårdar. 04 Stugans byggnadsdatum. 05 Berättarens far gjöt och fiskade. 06 Ortens gamla fiskare emigrerade till Amerika. 07 Fiskestugorna vid kusten. 08 Vävningen i byn mest för eget bruk. 09 Odlades mera lin än hampa på orten. 10 Anskaffningen av pengar förr. 11 Mejerierna i trakten förr. 12 Odlingen och bearbetningen av linet, Brita Johanna Lindberg spann linet i byn. 13 Fårhagarna, -betesmarkerna på orten förr. 14 Berättaren ej hört om möjlig salpetertillverkning. 15 Basturna i berättarens ungdom. Rasmus, Stella,f. 1901 16 Basturna på orten i berättarens ungdom. 17 Barnmorskan i trakten, Maria Björndal. 18 Skolan i berättarens barndom - skolämnena. 19 Stavningen av "Fader vår". 20 Skolrummen i berättarens barndom. 21 Städningen i skolan. 22 Visorna i berättarens barndom i söndagsskolan. 23 Skollärarinnan, Venla Sundbäck. 24 Gymnastiken började först i folkskolan. 25 Minnesverserna under skoltiden. 26 Fastlagsfirandet i berättarens barndom. 27 Skolavslutningarna. 28 Straffen i skolan. 29 Straffen i hemmet.
DOI: 10.58167/gbg5mf
title: AK5025 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nieminen, Rauno,s.6.6.1955 Vilppulassa, asuu Korpilahdella, soitinten rakentaja 01 Kertojan leppäpuusta tekemä viisikielinen kantele. 02 Kanteleen ääniä. 03 Sävelmä ”Piipputupakkata, ryyppy viinaa”, 5-kielisellä kanteleella. 04 Antti-enon Vanha sodessi, 5-kielisellä kanteleella. 05 Tänä syksynä rakennettu kolmikielinen jouhikko. 06 Sävelmä Napeksen Tuura, jouhikolla. 07 Pratsun soittama sävelmä (Väisäsen kirjasta), jouhikolla. 08 Sävelmä (Väisäsen kirjasta), jouhikolla. 09 Nyykytys (Väisäsen kirjasta), jouhikolla. 10 Edellinen uudelleen toisella tyylillä. 11 Sävelmä ”Kukkuu, kukkuu, kaukana kukkuu”, jouhikolla. 12 Rapapalli, tuohinen helistin, selostus ja ääninäyte 13 Puinen hyrrä eli suhistin, selostus ja ääninäyte. 14 Suhistinpuu eli pärrä, selostus ja ääninäyte. 15 Räty, 1930-luvulla julkaistun kirjan kuvauksen mukaan tehty soitin, ääninäyte ja soittotavan kuvailu.
DOI: 10.58167/lnizno
title: AK4020 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Indola, Ernst Viljam,f. 4.1.1898 01 Hästar och hästkapplöpningar. 02 Inköp av skinn och hudar till handskar. 03 Verktyg för handsketillverkning. 04 Tillverkare bl. a. Gamlakarleby-fabriken som ägs av Slotte. 05 Smeder. 06 Gjutning av klockor. 07 Bösssmeder. 08 Berättarens karriär i skyttetävlingar. 09 Laddning av gevär. 10 Jakt. 11 Skyttetävlingarnas ålder. 12 Frihetskriget och de röda. 13 Agitation. 14 Rysk militär i trakten. 15 Gravgårdarna i trakten. 16 Judar, Weissman. 17 Zigenare. 18 Berättaren sjunger från Fänrik Ståls sänger. 19 Kallrop på kor. 20 Vaggvisor.
DOI: 10.58167/zd6pay
title: AK4313 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Humalamäki, Vilho Edvard,s. 15.2.1904 Multialla, ent. opettaja 01 Lestan lykkäys. 02 Korennon kierto. 03 Kepin kierto. 04 Kärsimyspussin nostaminen. 05 Pituushyppy varpaista kiinni ptämällä. 06 Korkeushyppy kepin kanssa. 07 Elefantti, kahden miehen kuvio. 08 Härkätanssi, kahden miehen voimannäyttö. 09 Laivanpohja, kolmen miehen suoritus. 10 Karhun salvominen. 11 Sanonta "Joka taian tietää, se taian tarvitsee". 12 Hanna Nimetön o.s. Lamminaho, taikojen tekijä, eläinten parantaja. 13 Eläinten sairaus "ampumus", ampumusvoiteen valmistus ja käyttö. 14 Raudanhaavan sanat "Teräsrauta ruosterauta" ja parannustapa, opittu Hanna Nimettömältä. 15 Veren pysäyttäminen. 16 Puun aiheuttaman haavan tai tikunpiston parantaminen, loitsu "Puu puras, Jumalan kanto". 17 Kohtaantuminen; kertojalle tullut kohtaantuminen Simossa. 18 Kertojan mummon parannuskeino kohtaantumiseen. 19 Kohtaantumisen eli rookaantumisen toinen parannuskeino, ristiin mittaaminen. 20 Kohtaantuminen yleensä säikähtämisen aiheuttama. 21 Riisitaudin parantaminen: elttapussi lapsen kaulaan. 22 Käsitys tautien syistä: säikähtäminen. 23 Säikähtymisen aiheuttaman taudin parantaminen säikäyttämällä. 24 Särkevän hampaan koloon tervaa, joka poltettiin kiinni kuumennetulla rautapuikolla. kopio Leppävuori, Pauli,s. 3.4.1905, ent, postimies 25 Henkilötietoja. 26 Ohjelmalliset iltamat. 27 Tiekuntien ruusuiltamat tievarojen keräämiseksi. 28 Pelimannit: Alaperin seppä eli Kristian Ahlberg sekä Ahopellon Aapo. 29 Murtolan isännän työväelleen järjestämät tanssit. 30 Saarisen veljekset Hermanni ja Kalle, taitavia hanurinsoittajia. 31 Muita pelimanneja: Ohra-ahon Kalle, Kytösaaren Kusti, Vehmas-Otto. 32 Nuorempia pelimanneja. 33 Eino Hirvilampi, Arvo Koivisto ja Erkki Kolu, 5-rivisen harmonikan soittajia. 34 Kökät ja kökkätanssit. 35 Suurin kökkä: sahauskökkä kaatuneiden omaisten hyväksi talvisodan jälkeen. kopio
DOI: 10.58167/cgja8z
title: AK4072 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pentilä, Viljami Valdemar,s. 18.5.1893 Isojoella, viulu 01 Jaakko Viitalähde kertojan kotona opettamassa kertojalle viulunsoittoa. 02 Viulun osto kertojalle. 03 Viulun kunnostaminen ja virittäminen. 04 Kertojan nuoruudessa paljon hanurinsoittajia. 05 Viitalähde kertojan opettajana. 06 Viitalähteen pojat Svante ja Jussi soittajina. 07 Soittaminen hoijakkahäissä Jaakko Viitalähteen kanssa; pelimannin pöytä. 08 Pelimannille viinapullo häissä; pullon piilottaminen Viitalähteen Jussilta, eräs tapaus. 09 Jänislanka ja suonikielet. 10 Häätanssit. 11 Himmeli katossa häissä; Vanhankylän himmeli. 12 Himmelin pudotus, himmelihypyt häiden jälkeen. 13 Häätuvan puettaminen. 14 Hääsalit Harjulla ja Alakylän Petterissä. 15 Viinatarjoilu hoijakan maksaneille. 16 Kenkkärit häissä. 17 Häihin käskeminen ja annoksilla käyminen. 18 Talolliset eivät käyneet annoksilla. 19 Puhemies. 20 Parta-Jussi puhemiehenä. 21 Puhemiehen palkka: viinaa tai paita. 22 Tellarinki häiden alussa. 23 Viinan tarjoaminen häissä. 24 Kertojan usein Kauhajoella soittamassa; Viitalähde laajalti suosittu hääpelimanni, soitti loppuun 3-päiväisetkin häät. 25 Viitalähteen ja Köykkänevan pelimannit. 26 Köykkä-Antti, klarinetinsoittaja. 27 Rahdinajo Kristiinasta Tampereelle. 28 Köykkä-Antin vierailu häissä, eräs tapaus. 29 Köykkänevan talon hallaisuus, Köykkä-Antin leikinlasku hallan narraamisesta. 30 Kristian Köykkäneva, viulunsoittaja. 31 Köykkä-Antin klarinetinsoitto naapurissa. 32 Neljä taloa niin lähellä toisiaan, että katolta toiselle voi hypätä. Kesto: 00:29:36
DOI: 10.58167/qy7uom
title: AK4957 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kosteikko, Eero,s. 23.12.1900 Vaasassa 01 Linja-autojen kehitys 50 vuoden aikana. 02 Liikennöitsijät. 03 Lumiketjujen käyttö, rautatien ylittävä silta vaikea paikka. 04 Kertojalla ei enää autoa, ajokortti vielä voimassa. 05 Autojen katsastus. 06 Kaupungin liikennelaitoksen nykyinen kannattamattomuus. 07 Liikennealan ammateista. 08 Kuljettajien varamiehet, Kosteikkojen aikana ei varakuljettajia. 09 Vanhin veli Verner Kosteikko yhtiön paperisodan hoitajana. 10 Ensimmäisten autojen osto Korpivaara Hallalta, muut autoliikkeet. 11 Varaosien hankinta. 12 Dieselmoottorit myöhemmin. 13 Kertoja sodassa, Äänislinnan valloitus. 14 Kertoja työvelvollisena Takoon v. 1942, autonkuljettajana siellä vuoteen 1965. 15 Häkäpönttölinja-auton ajaminen. 16 Häkäpönttöauton käynnistys. 17 Kieltolain aika ja pirtutrokarit. 18 Kertojan raittiuspäätös v. 1963. 19 Kieltolain aika ja pirtutrokarit. 20 Vuoden 1918 tapahtumat Vaasassa ja Tampereella. 21 Sodat ja pula-ajat yhden sukupolven aikana. 22 Eläkkeen pienuus. 23 Kertojan äiti Iida Maria Kosteikko, 9 lapsen elättäminen kahvikopin pidolla Vaskiluodossa. 24 Linja-autojen hankinta alkuun, rahan lainaaminen, vähittäismaksu. 25 Ei linja-autolippuja. 26 Bensiinin osto. 27 Tampere-Lahti -linjalla ajettu Berlietti. 28 Ukko-Reo ja sitä ajanut Nestori Blid linjalla Tampere-Lahti. 29 Linja-autojen käynnistäminen talvella. 30 Ensimmäinen Chevrolet. 31 Kaarlo Leanderin kaksikerroksinen linja-auto v. 1920. 32 Tampereen sisäisen liikenteen alkaminen Kosteikon veljeksistä. 33 Lauri Viitasen liikennöinti Uuteenkylään. 34 Chevroletin hankinta vapuksi 1924, sen vaihteet. 35 Kyydin hinnan nostaminen 2 markkaan, vapunpäivän hyvä tuotto. 36 Ei tilausajoja. 37 Jumbossa 18 istumapaikkaa, seisomapaikat. 38 Passipoliisin kävely keskellä katua. 39 Linja-autojen myynti lopetettaessa, viimeksi linja Tampere-Lahti v. 1927-29. 40 Liikennöitsijöiden kilpailu. 41 Kertoja Tampereen Teatterissa kolme vuotta, Tampereen Amatöörinäyttämö raittiustalolla.
DOI: 10.58167/vthgqi
title: AK4221 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lakso, Viljo,s. 20.1.1917 Jurvassa 01 Mikko-Oskari, puuseppä. 02 Närvijoki ja Järvenpää alkuaan kuuluneet Teuvaan. 03 Oskari Ketolan alkuunpanema kiertokoulu, koulurakennus. 04 Oskari Ketolan eli Porvari-Oskarin koulunkäynti aikuisena. 05 Koulun saama vastustus, käräjäjutut. 06 Opettaja Kestin alkoholinkäyttö ja siitä johtuneet kuulustelut. 07 Suhtautuminen lasten koulunkäyntiin, oppilaspulan vuoksi mökkiläisten lapset kouluun. 08 Koululaisten eväät. 09 Näyttelijä Ludvig Korpi. 10 Lankkujen käsinsahaus, Hautalassa 1930-luvulle saakka. 11 Käsin sahatut lattialankut. 12 Viimeinen tervahauta 1930-luvulla. 13 Tervanpoltto kannoista ja juurakoista, hautamestari Oskari Kellberg. 14 Närvijokelaisten vanha kirkkotie. 15 Teiden vanhat reitit. 16 Osuuskauppa ja sitä edeltänyt kauppa. 17 Oskari Ketolan kauppa. 18 Vanha kirkkotie Teuvalle. 19 Närvijoen kuuluminen Pirttikylän seurakuntaan, liikenteen suuntautuminen Turun-Oulun valtatielle. 20 Kaupan suuntautuminen Kristiinaan, Kaskisiin ja Vaasaan. 21 Sähkölaitos v. 1918. 22 5 ja 10 watin sähkölamput. 23 Riihiluomalle suurempi sähkölaitos, höyrypannun hankkiminen. 24 Vuokralamput 1920-luvulla. 25 Ensimmäisen sähkölaitoksen virranjakelualue. 26 Sähkölamput ja punosjohdot. 27 Riihiluoman sähkölaitoksen tuotanto. 28 Kalimon turpeella käyvä sähkölaitos. 29 Karijoen Tuimalan sähkölaitos. 30 Silvan sahan sähköntuotanto. 31 Ensimmäinen sähkölaitos v. 1918. 32 Sähköjohdot ja -lamput. 33 Vanha Putikka sähkölaitoksen hoitajana. 34 Närvijoen muuntajat. 35 Laitteet sähkön tuottamista varten Riihiluoman sahalla vielä jäljellä. 36 Sähkölaitoksen höyrykattila alkuaan laivan kattila. 37 Sähkön vetäminen kirkkoon seurakunnan mielestä kallista, pappilaan sähkö papin omalla kustannuksella. 38 Sähkölamput ja niiden nimitykset. 39 Ensimmäinen radio Männyn Hermannilla. 40 Kertojan radion hankkiminen ennen sotaa. 41 Kotiteollisuuskoulu eli Pirtti. 42 Tyylihuonekalujen teko. 43 Puuseppä Ludvig Närvä, tehnyt itse verstaansa koneet. 44 Ludvig Närvän epäonnistuminen kauppiaana, liikanimi "Sandström" tästä syystä. 45 Närvän vesivoimalla käyvä puusepänverstas, naisia työntekijöinä. 46 Ludvig Närvän höyläkone, vannesaha ja jyrsinkoneet. 47 Ludvig Närvän asuinpaikka, ei tietä. Kesto: 00:30:37
DOI: 10.58167/xenufo
title: AK4449 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rautio, Anni ja Rautio, Armas Aukusti,ed. s. 16.2.1910, jälkimmäisen vaimo ja jälk. s. 10.12.1897 01 Pannukakun eli pannullisen teko verestä. 02 Sipuli ja pippuri pannullisen mausteina. 03 Kuminan käyttö ruisleivässä, kuminan kerääminen. 04 Vehnäjauhojen käyttö tavallisessa pannukakussa. 05 Vain vedestä tehtyä pannukakkua Armas Raution lapsuudessa. 06 Ei piirasta eikä kakkoja. 07 Ei sieniä käytössä, Armas Raution äidin suhtautuminen sieniin. 08 Sotkan ja muiden lintujen munien käyttö, ei enää Anni Raution aikana. 09 Harakanmunat, eräs tapaus. 10 Sotkanpönttöjen eli tömppöjen laittaminen munien saamiseksi. 11 Munavoin teko pyhiksi ja sen käyttö. 12 Laulurastaan pesän ryöstäminen ja munien syönti kertojan ollessa paimenessa, eräs tapaus. 13 Hatusiini eli valopetroli, lamppuöljy. 14 Kertojan saunanporstuassa näkemä näätä, sen pyydystäminen raudoilla ja nahan nylkeminen. 15 Tuohivaarasta saatu näätä, sen ampuja Juhani Rautio. 16 Noin 10 vuotta sitten maakotka vienyt 3-vuotiaan lapsen Molkojärvellä. 17 Kertojan näkemiä kotkia. 18 Kotkat vieneet poronvasoja. 19 Kotkan viemä lapsi Hangasvaaran talosta. 20 Umpisuolaus poronlihan kypsyttämiskeinona. 21 Ville Niska väittämänsä mukaan keksinyt umpisuolauksen, tapaa ei tunnettu kertojan lapsuudessa. 22 Umpisuolatun lihan käyttö. 23 Liha umpisuolaan jäisenä. 24 Nuotanveto Alakylässä runsasta 1940-luvulla, paljon lohia joesta. 25 Kalaportaan rakentaminen Ounasjokeen. 26 Kertojan Ruotsissa evakkoaikanaan näkemiä kalaportaita. 27 Nuottien piilottaminen evakkoon lähdettäessä. 28 Nuotalla saadut kalat. 29 Kertojan veljen verkko eli laiska, sen rakenne ja sijoitus. 30 Laiskalla pyytämisen luvallisuus. 31 Kulte, liikkuva nuotta, ja kultteen vetäminen. 32 Lohenpyynti siimalla, johon sidottu tyhjiä kanistereita. 33 Arvokalojen arvojärjestys. 34 Nykyisin ei lohen nousua Alakylään saakka padon takia. 35 Mateiden pyynti koukulla talvisin. 36 Pöhnä, mateenpyydys. 37 Pöhnällä saadut kalat. 38 Kuusi-Kalle, verkonkutoja. 39 Pina, tiheäsilmäinen nuotta.
DOI: 10.58167/ojfqdi
title: AK5082 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Krapu, Pauli Kalevi,s. 17.5.1927 16 Taluskylän historiaa. 17 Kertojan suvun historiaa. 18 Taluskylän historiaa. 19 Alavieskan kivikauden jäänteet. Koutonen, Väinö,s. 4.4.1911, sirkkelisahuri 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertoja sirkkelisahurina. 03 Kertojan isänäiti Hinriikka Koutonen laulanut paljon, 04 Hinriikka Koutosen osaamat kolme merimieslaulua (kolme seuraavaa laulua). 05 Laulu "Yksi kauppias Intiasta". 06 Laulu "Olipa kerran uljas mies". 07 Laulu "Sanomat nyt Saksanmaalta kuultu". 08 Laulu "Uhriksi otit minun sydämeni". 09 Laulu "Ei nyt auta, ei nyt auta", saneltuna. 10 Kertojan laulamat kasetit. 11 Laulu "Ei nyt auta, ei nyt auta, lehmä täytyy tappaa". 12 Kertojan osaamat laulut. 13 Piirileikkilaulu "Sellaiselle tytölle hulivililuonto sopii". 14 Piirileikki iltamissa nuorisoseurantalolla kertojan nuoruudessa. 15 Piirileikkilaulu "Jos kartanon kaivosta vesi loppuu".
DOI: 10.58167/sbotxs
title: AK4190 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoella 01 Vienan rannalla "Vienan virran rannalla on mulla mielipaikka", v. 1905. 02 Rouvan laulu "Rouvan miehen nimi oli juu-juu- Jussi, v. 1904. 03 Pääsy pahasta "Olin minä flikka jo viiden ja oli mulla heilakin jo", vuodelta 1904. 04 Avioliittohaaveet "Mä olen tuota miettinyt jo monta viikkoo", v. 1904. 05 Tunnustus "Sua olemukseni halajaa", vuodelta 1904, alku laulettuna, osittain saneltuna. 06 Laulu "Kasvoi kaunis Margareetta niin kuin ruusu siimeksen", v. 1906. 07 Kukkulalla "Nousin mäen kukkulalle ennen auringon laskua", v. 1903. 08 Orvon laulu "Minä eloni kertoa tahdon", vuodelta 1906. 09 Arkkiveisu Albert ja Maria "On Saksanmaalta saatu sanoma suruinen", painettu v. 1902. Kesto: 00:33:25
DOI: 10.58167/3pjabq
title: AK4214 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuominen, Ilmari,Aukustinpoika s. 31.7.1914 Jurvan kirkonkylässä 01 Sulo Mänty lapuanliikkeen kannattajana. 02 Puuseppä Vihtori Mäki nurkkakaappien toimittajana Sulo Männylle, poliittinen riita joka lopetti asiakassuhteen. 03 Vihtori Mäen tekemät nurkkakaapit. 04 Liimat ja niiden käyttö. 05 Sulo Männyn verstaalla prässi. 06 Eino Frimanin Helsingistä tuoma vaneeraustapa. 07 Wiikin Anssi mallien piirtäjänä, "köyhän rokokoo". 08 Sulo Männyn verstaalta huonekaluja Pirttiin ja huonekaluliike Elkeen. 09 Huonekalujen kuljetus hevoskuormissa, Vihtori Pajamäki ajomiehenä. 10 Kalusteiden pinnan hiominen ja kiillotus, hohkakiven käyttö. 11 Verhoilukankaat. 12 Puuseppien verotus. 13 Valitus liian vähistä veroista, eräs tapaus. 14 Valkaman talon vauraus, meijeritonkat porstuassa. 15 Haapiniemen Jussi, keinutuolien tekijä. 16 Haapiniemen Jussi palkkasoturina Amerikassa. 17 Haapiniemen Jussin elämän loppuvaiheet, haravien ja viikatteenvarsien teko. 18 Haapiniemen nikkarit. Tuominen, Eeva o.s. Ojala,Hermannintytär, s. 25.10.1917 Jurvan Tainuskylässä 19 Kertojan henkilötietoja. 20 Kertojan isä teurastaja, teki itse kodin huonekalut. 21 Kuuron Huldan sanonta lahtarin lapsista. 22 Kertojan isä teuraseläinten ostajana, eläinten kuljetus. 23 Kuudentoista teuraseläimen kuljetus Kauhajoen Kainastolta Jurvaan, eräs tapaus. 24 Lihakuormien vienti Vaasaan ja myynti torilla. 25 Pysähdyspaikka Rimalassa matkalla Vaasaan. 26 Lihanmyyntimatkat Vaasaan. 27 Lihantarkastus teurastamolla. 28 Lihan myynti torilla ja hallissa. 29 Kertojan isän teurastamat eläimet. 30 Suolien ratkominen ja myynti Vaasaan. 31 Höystön teko talista ja myynti kyläläisille. 32 Lampaantalista tehty kastike. 33 Makkaranteko. 34 Lihanmyyntimatkat Vaasaan kaksi kertaa viikossa. 35 Makkaroiden teko. 36 Ruokaa runsaasti teurastajan perheessä. 37 Siansorkkien syöminen. 38 Teurastetun ruhon osien käyttö. 39 Nahkojen myynti Vaasaan. 40 Kenkänahkojen teettäminen karvarilla, suutarin tekemät kengät. 41 Talin ja veren myynti kyläläisille, ei kotiteurastuksia. 42 Kertojan isän kotitorpan taksvärkki.
DOI: 10.58167/ad8tah
title: AK4063 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Airola, Onni Teofilus,s. 25.3.1899 Karijoella, rakennustyömies 01 Kertojan seurustelu venäläisen tytön kanssa. 02 Kertojan lähtö Sorokkaan rakennustöihin. 03 Junamatka Sorokkaan. 04 Junissa matkustaminen Neuvostoliitossa, matkustajia enemmän kuin juniin mahtui. 05 Kanadasta Neuvostoliittoon muuttanut liettualainen vuoro-insinööri. 06 Saapuminen Sorokkaan. 07 Asuinparakki Sorokassa. 08 Parakin keittiö, venäläinen nainen kokkina. 09 Sorokan ympäristön sahat ja niiden työntekijät. 10 Sänkyjen teko parakkiin. 11 Tutustuminen naapuriparakeissa asuneisiin sahantyöläistyttöihin ja tanssiminen parakissa. 12 Venäläisten klubi Sorokassa. 13 Sahan vaillinainen toiminta ja työntekijöiden huono ruoka. 14 Kertoja sahalla työssä, paremmat eväät kuin venäläisillä. 15 Hotellin rakentaminen Sorokkaan, venäläinen rakennustapa. 16 Asuintalojen rakentaminen Sorokassa. 17 Ei pystyrakenteisia taloja. 18 Asuintalot Sorokassa. 19 Kirkossa käyminen Sorokassa. 20 Kertojan seurustelu sorokkalaisen tytön kanssa. 21 Kapteeni Lebedev ja kertojan vierailu hänen kodissaan. 22 Amerikan oloista kertominen venäläisille. 23 Kanssakäyminen venäläisten kanssa työmailla. 24 Hotellin rakentaminen. 25 Venäläisten rakennusmiesten haluton työnteko. 26 Kertojan lääkärissä käynti Sorokassa, yritys päästä sairauden perusteella Petroskoihin. 27 Matkustusluvan saaminen Petrokoihin muka naimisiin menoa varten. 28 Junamatka Petroskoihin vankivaunussa, vaikeudet päästä käymälään, 29 Kertojan jääminen Petroskoihin. 30 Kertojan saama käyntilupa Sorokan kanavatyömaalle ainoana ulkomaalaisena. Kesto: 01:03:51
DOI: 10.58167/msdn3o
title: AK4203 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Isberg, Bertta o.s. Friman,s. 1.2.1903 Antreassa, asuu Tampereella, mustalainen 01 Henkilötietoja. 02 Mustalaiskielen sanastoa ja esimerkkilauseita. 03 Mustalaisten tanssiminen. 04 Antreassa ei muita mustalaisia kuin kertoja ja hänen äitinsä. 05 Mustalaiskielen sanastoa ja esimerkkilauseita. 06 Joulu ja pääsiäinen. 07 Mustalaiskielen sanastoa ja esimerkkilauseita. 08 Kerrontaa mustalaiskielellä: asumisesta. 09 Mustalaiskielen käyttö ja osaaminen nykyään. 10 Kerrontaa mustalaiskielellä: käsitöistä, Antreasta. 11 Lapsille ei laulettu. 12 Lasten nukuttaminen matkoilla. 13 Leiriytyminen matkoilla, teltan käyttö. 14 Mustalaiskielen sanastoa ja esimerkkilauseita. 15 Mustalaisnaisten turkit ja takit, miehillä susiturkkeja. 16 Joulun valmistelut. 17 Lihan syönti, keuhkoja ei syöty. 18 Saunomisjärjestys: vanhat ensin, nuoret viimeksi. 19 Puhtauden noudattaminen. 20 Astioiden pesu. 21 Kerrontaa mustalaiskielellä: puhtaudesta. 22 Unkarin mustalaiset, talo Hämeenlinnan Punaportilla. 23 Kerrontaa mustalaiskielellä: lapsuudesta Antreassa, ruoista. Kesto: 00:34:04