cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/rcobjq
title: AK4861 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuntematon 01 Alkukuulutus ja tuomariston esittely. 05 Tuomariston arvosteluperusteet. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 Alaspään veljesten kanteleyhtye,Alaspää Sulo, kantele, Alaspää Toivo, kantele, Alaspää Simo, kantele 09 Yhtyeen esittely. 10 Sulon sottiisi. 11 Rahapolska. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 HOKS (Helsingin opiskelijain kansanmusiikkiseura),Haapaniemi Arto, viulu, Rislakki Pekka, basso, Sulka Marja, harmonikka, Takala Tapio, mandoliini ja viulu, Tarkkanen Jussi, viulu 02 Yhtyeen esittely. 03 Kurkisuon sorttinen, opittu Arvo Lindforsilta. 04 Lullupolkka, opittu Arvo Lindforsilta. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 Euran pelimannit,Jalonen Viljo, viulu, Järvinen Olavi, viulu, Issakoff Arvi, viulu, Järvinen Oiva, viulu, Mattila Aimo, harmonikka, Koskimäki Aimo, basso, Osamaa Eero, klarinetti 15 Yhtyeen esittely. 16 Aattovalssi. 17 Mestaripolkka. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 Seppä ja Sällit,Saastamoinen Erkki, triangeli, Aho Tauno, 2-rivinen harmonikka, Aho Teppo, 2-rivinen harmonikka, Ala-Keturi Antti, 2-rivinen harmonikka 06 Yhtyeen esittely. 07 Eteläpohjalainen polska eli hoijakka. 08 Sielun Estun polkka. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 Kolmen polven pelimannit,Viinamäki Martti E., harmoni, Viinamäki Alfred, viulu, Viinamäki Reijo, viulu. 12 Yhtyeen esittely. 13 Härmän polkka. 14 Patopolkka. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979
DOI: 10.58167/wr1v1i
title: AK4820 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rantanen, Väinö,s. 21.10.1913 Punkalaitumella 01 Henkilötietoja. 02 Kertoja työssä Karkun keuhkotautiparantolan jätevedenpuhdistuslaitoksessa. 03 Kertoja työssä sahalla, puuseppänä, peilihiomossa; peilitehdas Mäkisen Kuvastin. 04 Tietoja kertojan suvusta. 05 Kertojan isä hanuri- ja viulupelimanni, kaikki perheenjäsenet soittajia. 06 Naimi Heinosen harmonikansoiton opettelu 70-vuotiaana. 07 Kertojan muutto 10-vuotiaana sisarensa luo Karkkuun. 08 Rippikoulun jälkeen Tyrväälle, työskentely lasimiehenä ja puuseppänä. 09 Peililasin teko tehtaassa. 10 Kertojan lähtö Mäkisen peilitehtaasta, kertojalla ja Mäkisellä omat ammattisalaisuutensa. 11 Janne Nyman Vaasasta neuvoi Mäkiselle viinihapon käytön peilinteossa. 12 Peilitehtailija Mäkisen kuolema myrkytykseen. 13 Kertojan musiikkiharrastus: laulu ja mandoliininsoitto. 14 Seuraavan laulun laulaminen naapurin emännälle, muistelma. 15 Laulu Kalle parka "Kalle kun hän syntyi tänne melskeeseen". 16 Kalle Kuulanen Sepän talossa Punkalaitumella, romunkerääjä. 17 Kertojan isän ja Kalle Kuulasen ikiliikkujanteko, laulu "Rantasen Osku ja Kuulan Kalle". 18 Kertojan isä puuseppä; hänen tekemänsä lipasto. 19 Meripojan laulu "Meripojan vaivat kuka tietää voi". 20 Vallankumouslaulu "Taas valkean vallan aaveet minun eessäni liihoittaa". 21 Vangin laulu "Päivä nousee, päivä laskee". 22 Laulu Orvon kyyneleet "Tuima on tuuli ja taloton on tieni". 23 Valkean vihan päiviltä, vankileirilaulu Hennalasta "Paljon on kätketty tovereita santaan". 24 Vapausmarssi "Te kaaduitte taistelussa vapauden". 25 Laulu Kaatuneen punakaartilaisen muistolle "Punakaartilaisen hautaa punaliput kaunistaa". 26 Punikin laulu "Nyt yhteiskuntain liitteet natisee". 27 Urho Pesonen, tamperelaisen kuritushuonevangin laulu "Oi kohtalo kylmä ja julma". 28 Balladi Pako "Kokoa viimeiset voimasi veli". 29 Balladi "Kaarina Kuusalon kukkainen". 30 Kertojalla vain osa keuhkoista jäljellä. 31 Pentti Taskula, harmonikanrakentaja Helsingissä.
DOI: 10.58167/llv4x1
title: AK4415 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ollila, Hugo,s. 25.9.1913, postinkantaja 22 Henkilötietoja. 23 Kertojan kantopiiri. 24 Postin kuljetus Kihlankiin porolla. 25 Kertoja 15 vuotta postinkantajana. 26 Postin kuljetus porolla kerran viikossa. 27 Kantopiirin lyheneminen. 28 Kertojan kierroksen talot. 29 Kertojan kierroksen kesto. 30 Hirvi ahdisteli kertojaa, eräs tapaus. 31 Vihainen karhukoira kertojan perässä, eräs tapaus. Kankosjärvi, Väinö,s. 14.4.1900 Muoniossa 01 Nuotta-apajat. 02 Nuotanveto Äkäsjärvellä, enimmillään 10 nuottaa. 03 Nuotanveto Jerisjärvellä, paljon nuottia. 04 Apajien arpominen muikunpyynnin aikana. 05 Keiliö, muikunpyyntipaikka. 06 Äkäsjärvellä enää vain Mäkikokon nuotta. 07 Muikkunuotan veto nykyään syksyllä. 08 Siikanuotan veto kesällä Jerisjärvellä. 09 Äkäsjärvellä ei vedetty muikkunuottaa. 10 Kalanostajat. 11 Kertoja tehnyt puukkoja. 12 Nylkemispuukko; puukkotehdas Karungin Pekanpäässä. 13 Lapinleukua ei tunnettu. 14 Puukkojen teko. 15 Porojen lypsäminen. 16 Poronjuusto. 17 Suikkilaiset ja Vasaralaiset, lappalaisia poropaimenia 1800-luvulla. 18 Kertojan äidinisän maan osto Kemiyhtiöltä ehdolla, että yhtiö saa suurimmat puut. 19 Vasaran veljesten asettuminen asumaan Soukkoon, Mäntyvaaraan ja Kittilän Alakylään, luopuminen vähitellen porojen paimentamisesta. 20 Vasaran suku ja Suikkilaiset nykyään. 21 Muonion paliskunta, poroerotukset.
DOI: 10.58167/d59gth
title: AK4259 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Alanen, Edvard Viljaminpoika,s. 17.3.1916 Jurvassa, puuseppä 01 Nikkarien sahat: pienasaha ja pistosaha. 02 Sarvihöylä, pitkähöylä ja putshöylä eli silityshöylä. 03 Listahöylä, kimpihöylä ja kruusuhöylät. 04 Kavahöylät. 05 Valssihöylä. 06 Simpsi, höylä. 07 Ponttihöylä eli knuuttihöylä. 08 Kruushöylä. 09 Höylä vuodelta 1844, sen tekijä Juho Hakala kertojan isoäidin isä. 10 Kertojan suvun Maalahdelta tullut haara, sukunimi alkuaan Smulter. 11 Valssihöylä. 12 Pieni höylä, peräisin 1820-luvulta Smultereilta. 13 Kitapala, pala jolla höylä paikattu. 14 Vintilät ja niiden terät. 15 Puraat eli taltat. 16 Lavittajalkapuras. 17 Puunuija. 18 Leveä puras. 19 Veistoraudat. 20 Sorvaus. 21 Sorvinpuraat. 22 Poljettava sorvi. 23 Kertojan isä Nuuka-Jussin luona sorvaamassa. 24 Lähiseudun puuseppien sorvit. 25 Puuseppä Arvo Virta. 26 Viimeiset kotipuusepät: Martti Seppänen, Arvo Virta ja kertoja. 27 Kertojan äidin enolla Oskari Nostajalla sorvi, kertojan äiti oppinut sorvaamaan. 28 Sorvaus Koivistolla. 29 Rukintekijät. 30 Kaavojen käyttö. 31 Sivustavedettävän sängyn kruunu. 32 Kertojan seinällä olevia huonekalujen kaavoja ja piirustuksia. 33 Mahakaapin teko. 34 "Susi", pilalle mennyt kappale. 35 Kasku Tuomisen Aleksin pilalle menneestä ovesta. 36 Puunleikkaaja Anselmi Wiik. 37 Taiteellinen veistäjä Paavo Nostaja, hyvä piirtäjä. 38 Alasen verstaassa puunleikkaajia 1920-luvulta lähtien. Kesto: 00:30:47
DOI: 10.58167/wzmxjc
title: AK4744 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Paalijärveläisiä 01 Paalijärven kylän naisväen jutustelua sukulaisuussuhteistaan. 02 Puukhollari. 03 Paalijärveläisten keskustelua ja yleistä hälinää.
DOI: 10.58167/valdn0
title: AK4196 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aurimo, Aarne,vuoteen 1935 Åkerman, s. 1906 Vahdolla, muuttanut 5-vuotiaana Turkuun 01 Henkilötietoja. 02 Välimäen veljekset Armas (s. 1909) ja Artturi (s. 1898), harmonikantekijöitä, kertojan serkkuja. 03 Soittaminen Armas Välimäen kanssa. 04 Artturi Välimäki soittanut viulua Vahdolla, myös rakentanut viuluja. 05 Artturi Välimäki rautateiden palveluksessa, kansakoulukurssin suorittaminen. nauhalla häiriöitä: radion ääni tulee paikoitellen läpi, hurinaa. Virtanen, Veikko,59-vuotias, s. Raisiossa, 5-rivinen harmonikka 06 Henkilötietoja. 07 Kertojalla Välimäen v. 1940 tekemä harmonikka. nauhalla häiriöitä: radion ääni tulee paikoitellen läpi Aurimo, Aarne ja Virtanen, Veikko,jälk. 5-rivinen harmonikka 08 Välimäen harmonikkojen valmistus v. 1940 olympialaisia varten. 09 Artturi Välimäen musiikkiopinnot, Isakssonin parhaita oppilaita. 10 Artturi Välimäen ensimmäinen harmonikan teko v. 1933. 11 Veikko Virtasen tutustuminen Välimäkeen. 12 Välimäen verstas ja työkalut. 13 Käsinsahattuja kuvioita harmonikoissa. 14 Välimäen harmonikkojen huolto, palkeiden ja kielen uusiminen; kielille annettu takuu. 15 Kertojien harmonikat. 16 Välimäen harmonikkojen vertailua muihin. 17 Kertojat ammattisoittajina. 18 1- ja 2-rivisen hanurin soittaminen. 19 Artturi Välimäen omalaatuisuus; Gösta Ratsulan käynti hänen luonaan. 20 Artturi Välimäen alkoholinkäyttö. 21 Artturi Välimäen mielikappaleet. 22 Koivuvalssi. 23 Suruvalssin alkua. 24 Keijo Lehdolla Välimäen tekemä harmonikka; Armas Välimäen tekemä harmonikka; Armas Välimäen tekemät mustat harmonikat. 25 Artturi Välimäki kuollut v. 1954. 26 Reino Lindemanin harmonikka. 27 Ensimmäinen Välimäen tekemä harmonikka kullanvärinen, myyty Paraisille Grönkvistille. 28 V. 1940 valmistuneet harmonikat. 29 Westerholmilla ja Lindholmilla ollut Välimäen tekemä harmonikka. 30 Parturi Saarisen pojalla Välimäen harmonikka. 31 Mertsi Lehtosella ja Antero Hellströmillä olleet harmonikat. 32 Kertojan harmonikka ollut jatkuvassa käytössä 37 vuotta. 33 Aarne Ketola työssä Välimäen verstaalla. nauhalla häiriöitä: radion ääni tulee paikoitellen läpi
DOI: 10.58167/0supnh
title: AK4945 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kuikka, Martta o.s. Sutakoff,s. 17.8.1921 Suojärven Riuhtavaarassa, asunut Ilomantsin Viinivaarassa vuodesta 1943 01 Selostus Tuhkimo-sadun sisällöstä, jatkoa edelliseltä nauhalta. 02 Kiven leipominen leipään tai kurnikkaan Tuhkimo-sadussa ja Kullervo-runossa. 03 Suakkunoiden kertominen kertojan lapsuudessa, lasten, nuoremman väen ja aikuisten suakkunat; Paraskeva Oravan mies suakkunoiden kertojana. 04 "Korominen" = kaksimielisten suakkunoiden kertominen. 05 Suakkunoiden kasvattava merkitys. 06 Sananlaskut. 07 Ilomantsilainen sananlasku "Minä oon ollut sukkana, säkkinä ja kerran kerjuupussina". 08 Arvoitus "Työnnä työnnä, veä veä, jos ei mäne, niin nuole piä". 09 Sananlaskut "Pureppa sormee taikka toista, niin ne on kaikki yhtä kipeitä" ja "Siitä aitaa mistä matalin". 10 Arvoitus Suojärveltä "Tuuloo tuhertaa, viilöö vihertää, ei pane patš ahi, ei rannoi ratšahi". 11 Arvoitus "Tuhat tuntšie, sata santšie, itse tuntši tuurapiä", kuultu Papin Iivanalta, ja arvoitus "Ruskie suksi karsinassa". 12 Lypsykäsillä ei saanut mennä korjaamaan savua, uskomus. 13 Kalliossa asuva piru eli karu. 14 Eksyminen metsään eli karun jäljille joutuminen, kotiin löytämiseksi riisuttava, käännettävä nurin ja pudisteltava vaatteensa. 15 Vuonna 1928 rautatien mukana vierasta väkeä Suojärvelle, mm. korttipelureita. 16 Korttiporukka Hirviselän kalliolla pyhäaamuna, kellonsoiton kuuluminen kalliosta. 17 Legenda koirasta ja leivästä, kertoja kuullut äidiltään. 18 Laulu Suojärvi "Mie vie muiššan Suojärven oman", oma sepite.
DOI: 10.58167/xgqkks
title: AK5026 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Käyhkö, Väinö Johannes,s. 29.7.1905 Joutsenossa, asunut Viipurissa, harmonikanvirittäjä 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan koulunkäynti, kasvatuskoti Sippolassa. 03 Kertojan eno Matti Virkki Joutsenon Korvenkylästä, viulunsoittaja. 04 Enolta saadun viulun soittaminen Sippolassa, nurkkatansseja soittamassa toisen oppilaan, Väinö Huomon kanssa. 05 Työhön Viipuriin Valtion konepajalle, siellä kattilasepän opissa, sitten työssä eri konepajoilla Viipurissa ja Imatralla, Imatran voimalaitoksella 6 vuotta. 06 Vanha Vuoksenniskan rautatehdas, Elektrometallurgiska. 07 Kouvolan Harmonikka Oy:lle virittäjäksi. 08 Runko- ja loppuviritysten teko, kertoja ja Viktor Saarnio virittäjinä. 09 Neljä harmonikkaa Amerikkaan Deirolle ja Frosinille, niiden virittäminen yhdessä Saarnion kanssa, kertojan ja Saarnion erilaisuus virittäjinä. 10 Harmonikan viritykseen tarvittavat työkalut: neulaviilat, puutikut. 11 Kielen ja laatan välinen rako. 12 Bassopuolen kielten viritys. 13 Sveitsiläiset viilat Kouvolan Harmonikassa, kertojan yritys tarjota Viialan viiloja käyttöön. 14 Harmonikan virittäminen, runkovirityksen apuna amerikkalainen värähtelymittari. 15 Eri viritystapoja, kertojalle kvintit tärkeimmät, toisille kvartit. 16 Bassopään virittäminen diskanttipäähän sovittamalla. 17 Eri äänikertojen virittäminen. 18 Erilaiset vibraatot, ranskalainen viritys. 19 Kertoja Kouvolan Harmonikkaan v. 1937, tehtaan tuotanto 24-26 harmonikkaa kuukaudessa. 20 Kouvolan Harmonikan työntekijät: puusepät, koneistontekijät ja asentajat, mm. Jukka ja Matti Tuviala. 21 Kouvolan harmonikkoja Ruotsiin, Norjaan ja Amerikkaan. 22 Viljo Vesterisen käynnit Kouvolan tehtaalla, soitti silti viipurilaista harmonikkaa. 23 Norrbackien käyminen Kouvolassa, harmonikka myös Paul Norrbackin sisarelle; Norrbackien konsertti Tampereella. 24 Jorma Juseliuksen harmonikan virittäminen, kertojan tekemä virhe. 25 Klemetin ja Lingon käynti stroboskooppia eli värähtelymittaria katsomassa. 26 Stroboskoopin käyttö virityksessä, sen liika tarkkuus; ylärekisterin oltava hiukan nouseva. 27 Kielien teko Kouvolassa, Aarne Kosken kalliiksi tullut yritys. 28 Kielien hankkiminen Italiasta ja Saksasta. 29 Basso- ja diskanttikoneistojen tuonti Italiasta, Suomessa teko liian kallista. 30 Kielinahat, niiden leikkaaminen, tuonti vuotina. 31 Vienankarjalainen asentaja Germanoff työskennellyt sekä Kouvolan että Viipurin harmonikkatehtaassa, riita nelikulmaisista näppäimistä. 32 Kertojan ylinousevan soinnun suunnittelu bassoon, Kukkolan ja Aarne Kosken riita patentista.
DOI: 10.58167/wskv9i
title: AK5089 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Partanen, Joonas,Kallenpoika s. 15.1.1894 Lapinlahdella, kansakoulunopettaja 01 Viulupelimanni Pekka Karhusen eläytyminen soittoonsa: irvistely, eräs tapaus. 02 Pekka Karhunen kuollut n. v. 1917-18, muut pelimannit eivät yhtä tunnettuja. 03 Antti Paldanius eli Jussilan Antti, viulupelimanni, ei soittanut tansseissa. 04 Kertoja soittanut virsikannelta, koulussa tehty soitin; opettaja Taavetti Vihtori Jokinen ja koulussa tehdyt käsityöt, kertojan virsikannel. 05 Lauri Junnilainen tehnyt sormikanteleen ja soittanut sitä. 06 Halosen taiteilijasuku. 07 Virsikanteleen yleisyys kertojan lapsuudessa, numeronuottikirjat. 08 Kertojan ukki, Veronika Järnefeltin poika. 09 Kertojan kansakoulun käynti ja kansakoulutodistus, kaksi vuotta oppikoulussa. 10 Urho Kekkonen Iisalmen yhteiskoulussa samaan aikaan kuin kertoja. 11 Äidin kertojalle seitsemän vuoden ajan laittamat koulueväät. 12 Iisalmen yhteiskoulu eli porvarikoulu, saksan kielen opettaja Aili Österblad. 13 Oppikoulussa "opettajat", seminaarissa "lehtorit"; uskonnonopettaja Harri Linnaniemi sekä Iisalmessa että Kajaanin seminaarissa. 14 Seminaarin johtaja Rihtniemi Venäjän vallan vastustajana, hänen poikansa Elias Rihtniemen pako santarmien käsistä. 15 Hallan ukko Sotkamossa, jääkäriliikkeen etappimies. 16 Kertoja seminaarissa v. 1912-16, Rihtniemen ja santarmien tapaus myöhemmin; huhupuheet jääkäriliikkeestä ja asetoimituksista kertojan seminaariaikana. 17 Kertoja opettajana v. 1916-61. 18 Seminaarin pääsykokeet. 19 Seminaarin musiikinlehtori Taipale, oppilaiden vihamielisyys häntä kohtaan. 20 Neiti Tikkander pianonsoiton opettajana, kertojan pianonsoittoharrastus. 21 Kertojan tyttäret, kummallakin piano; tyttärentytär lahjakas piirustuksessa. 22 Seminaarin johtaja Volter Rihtniemi, Iisalmen koulun johtaja Castrén; muita seminaarin opettajia: Rannikko, Sipilä, Westerlund. 23 Pianonsoiton harjoittelu neiti Tikkanderin kanssa seminaarin juhlia varten. 24 Kertojan ensimmäinen opettajanpaikka Sonkajärven Hirvijärvellä, tilapäisten pulpettien teettäminen. 25 Kertojan toinen paikka Lapinlahden Pällikkään koululla, jossa eläkeikään asti; koulun oppilasmäärä enimmillään 64 ennen koulun muuttamista kaksiopettajaiseksi. 26 Kertojan mieluiten opettamat aineet laskento ja käsityöt; kasviopin opetus, latinankielisten nimien opettelu. 27 Kuvataulut havaintovälineinä. 28 Kalevala kouluopetuksessa, opettaja Elli Kaikkosen havainnollinen Kalevalan opetus. 29 Opettaja Elli Kaikkosen taiteilijaluonne, erimielisyydet tarkastajan kanssa ja viralta joutuminen ennen eläkeikää. 30 Koulun oppilaskirjasto; Maamme-kirja opetuksessa. 31 Kertojan kunnalliset luottamustoimet. 32 Kertoja raittiusmiehenä, Pällikkään raittiusseura ja raittiusseurantalo. 33 Ei nuorisoseurantaloa, työväentalo Horsmanmäen tienoilla. 34 Raittiusseurantalo.
DOI: 10.58167/c9koow
title: AK4513 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Järviseudun pelimannit,Viinamäki Matti, viulu, Linna Reino, viulu, Viinamäki Martti, viulu, Viinamäki Martti E. , viulu, Viinamäki Urmas, viulu, Viitaniemi Heikki, harmoni, Kataja Veikko, basso 01 Vimpelin tulopeli. 02 Vimpelin polkka. 03 Granforsin Matin valssi. 04 Purpurin ristaus. 05 Linnan Antin polska. 06 Sepän ritu-jatu. 07 Harmaapään polkka. 08 Uuventuvan Matin valssi. 09 Napsauspolkka. 10 Hoijakka (polkka). 11 Hemmin sottiisi, katkelma. kopio
DOI: 10.58167/udfdqu
title: AK4388 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tapola, Ilmari,s. 7.7.1905, harmonikka 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan joutuminen musiikin kanssa tekemisiin 4-5 -vuotiaana. 03 Kertojan äidin suku. 04 Kertojan lapsuuskylän opettaja Jussi Airo, musiikkimies. 05 Kertojan lapsuusmuistoja viulupelimanni Matti Haudanmaasta. 06 Kertojan Matti Haudanmaalle opettama suosikkisävelmä Asvalttikukka. 07 Ville Näykin viulu lainassa Matti Haudanmaalla. 08 Kertojan ammatti. 09 Kertojan asuminen. 10 Kertoja soittajana häissä ja mykissä elokuvissa 1928. 11 Kertojan soittajatovereita elokuvien säestysorkesterista: Pasti Jaska ja Yrjö. 12 Elokuvien säestysmusiikista. 13 Lauttamuksen kirkonkylän nuorisoseuran orkesteri, johtajana kanttori Källström. 14 Nivala, sellonsoittaja. 15 Orkesterin muut soittimet. 16 Tanssimusiikin soittajia Kauhajoella kertojan nuoruudessa. 17 Kertoja soittajana samassa tilaisuudessa Toivo Kärjen kanssa. 18 Kertojan muistoja jatsin tulosta Kauhavalle. 19 Kertoja soittajana työväentalon iltamissa, harvoja harmonikan soittajia. 20 Kertojan harmonikan soiton aloittaminen. 21 Kertoja ja Väinö Savola tanssisoittajina Lappajärvellä. 22 Kertojan Jaakko Oravalta oppima sävelmä, harmonikalla. 23 Eteläpohjalainen tulopeli, harmonikalla. 24 Reutsenin polkka, harmonikalla. 25 Kertoja Heikki Liimatan säestäjänä häissä Lapualla. 26 Norrbackan valssi Metsän linnut 5-rivisellä pianoharmonikalla. 27 Viljo Vesterisen jenkka, 5-rivinen pianoharmonikka. 28 Harmonikan soittajia Lappajärvellä kertojan nuoruuden aikaan. 29 Erkkilä Eeti, seurojentalon pelimanni kertojan nuoruudessa. 30 Ensimmäinen tanssiyhtye Lappajärvellä sotien jälkeen, Jazz-pojat -yhtyeen jäseniä. 31 Vimpelin tanssiyhtye Tahtipojat. 32 Nuottien hankkimisesta ja harjoittelusta. 33 Jazz-poikien jälkeisistä tanssisoittajista Lappajärvellä. 34 Jazz-poikien ohjelmistosta.
DOI: 10.58167/a5yqng
title: AK4764 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Keskirahtu, Anna Vilhelmiina,s. 17.1.1882 Ylitorniolla 01 Henkilötietoja, kertojan vanhemmat. 02 Poikkinainti, emäntiä Ruotsista. 03 Kertoja ollut työssä Ruotsissa. 04 Lestadiolaisuus, suuntariidat. 05 Lestadiolaiset puhujat: Erkkiantti, Suo. 06 Raution Junnu, saarnamies Kaulirannasta. 07 Saarnamiehiä: Suo, Pauli Rantala. 08 Laestadius ja Raattama. 09 Raution Junnu voimakas puhuja. 10 Lindberg, saarnamies Ruotsista. 11 Kirkkoherra Tapaninen. 12 Lapin Maija. 13 Hengelliset laulukirjat: Siionin laulut ja virret, 3. painos v. 1923. 14 Seurat. 15 Liikutukset. 16 Hengelliset juhlat. 17 Karjan kesälaidun eli kenttä: pirtti, kellari ja navetta, kenttäemäntä. 18 Kertojan kotitalon kentät 5 ja 2,5 kilometrin päässä. 19 Voin teko kentässä, lehmät metsälaitumilla. 20 Kentän rakennukset. 21 Lammashaka. 22 Hevoset. 23 Maidon tuonti kotiin ja säilytys kaivossa. 24 Lasten leikit, ei leikkikaluja. 25 Numerosilla olo, leikki. 26 Leikkiloru "Yysiki toosiki toukun loukun" 27 Loru numeroista "Mikä yksi - sie siinä". 28 Lastenloru "Hiiri metsään meneepi" ja sama uudelleen. 29 Lauluista ja runoista 30 Lasten tuudittaminen, laulu "Tullan lullan". 31 Lehmien nimet. 32 Hevosten nimet. 33 Leipäjuustojen teko. 34 Juuston, voin tai maidon vienti hautajaisiin. 35 Juustonjuoksutin. 36 Juustokori ja juuston paistaminen.
DOI: 10.58167/twmqcw
title: AK5053 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Soukka, Lempi Maria Erkintytär o.s. Visuri,s. 12.4.1905 01 Niittytuvissa yöpyminen, niittytupia ei kertojan kotitalon lähellä; niittotyökaluja. 02 Kertojan tytär ja lapsenlapset sekä Soukka-nimen alkuperä. 03 Iisalmen radan rakentaminen, ratamiesten asuminen kertojan kotona. 04 Junttaaminen ja topparoikan huutaminen. 05 Kertojan kotona asuneet radanrakentajaveljekset Eino ja Pasi Ahti Kiukaisista. 06 Radan rakentamisen vaikutus kyläläisiin. 07 Kalajoki, kertojan isän kalastus Hannulankoskesta. 08 Kosken saalis ja pyyntivälineet, 9,5 kg painavan hauen saaminen. 09 Kertojan isä ei harrastanut pilkkimistä, jäiden lähdettyä verkot veteen, kertoja ei muista lippoa käytetyn kalastusvälineenä. 10 Kalastamisen merkitys taloudelle. 11 Kertojan poika Juuassa. 12 Kalan valmistus ruoaksi: kalakeitto. 13 Siika suolakalana. 14 Kalalaatikon tekeminen, kertojan kotona evakossa olleella ivalolaisella emännällä Alli Alatalolla samanlainen tapa laittaa kalalaatikkoa. 15 Siian laittaminen. 16 Vanhan ajan häiden tarjoilu: salaatti, lihasoppa eli klimppisoppa, puolukkasoppa, ohrapuuro. 17 Juustokeitto eli punainen hera, juhannusruoka. 18 Laatikkoruoat: lanttulaatikko, makaronilaatikko, maksalaatikko, kaalilaatikko. 19 Kertoja viljellyt kaalia myyntiin; kauppias nähnyt junan ikkunasta kertojan kaaliviljelmät, eräs tapaus. 20 Ruokanauriin käyttö: naurispuuron teko ja syöminen. 21 Nauriin kuvailua; nauriinviljelyn väheneminen. 22 Nauriin kylvö, nauriilla höystetty heinän alkukylvös. 23 Mämmin syöminen, erään sairaanhoitajan ajatuksia mämmin syömisestä. 24 Laskiaisrieska ja makkaran syöminen laskiaisena. 25 Maitorieska ja rasvarieska laskiaisena, eläinrasvan käyttö. 26 Laskiaispulla. 27 Makkaroiden tekeminen, isommat makkarat pylsymakkaroita; makkaroiden säilyttäminen laskiaiseen asti aitoissa tai jyvälaareissa. 28 Verileivän syöminen ja makkaroiden pehmentäminen; kertoja ei tuntenut siansorkkavelliä. 29 Laskiaistapoja: huoneet piti siivota hyvin, ettei tulisi kesällä kärpäsiä; lapset eivät saaneet lähteä mäenlaskuun, ennen kuin rieskat oli paistettu. 30 Mäenlaskun merkitys: pitkät mäet - pitkät pellavat. 31 Ilmojen ennustaja Sievin ukko. 32 Ajan katsominen taivaalta, suuntakeppien asettaminen ajan mittaamiseksi. 33 Kansanparantajat. 34 Fanni Ihalainen, luiden paikalleen asettaja; kertoja Fanni Ihalaisen parannettavana, eräs tapaus. 35 Televisiosta käyty kuvaamassa Fanni Ihalaista; kertojalla ensimmäinen televisio Ylivieskassa. 36 Fanni Ihalainen iskiaksen parantajana ja luiden paikalleen laittajana, ei käyttänyt muuta lääkettä kuin kamferttia, laittanut paikoilleen kolme kertojan varvasta. 37 Fanni Ihalaisen oppiminen parantajaksi. 38 Parantajien kutsuminen jäsentohtoreiksi tai poppaämmiksi, lujien käsivoimien tarvitseminen parannustyössä. 39 Maanviljelijä Oskari Jaakola, parantaja. 40 Hannes Myllylä, parantaja. 41 Oskari Nisula, eläinten parantaja.
DOI: 10.58167/f4zupv
title: AK4047 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuominiemi, Viljam Fredrik,Juhonpoika s. 23.10.1893 Karijoella 01 Höykkylävalkia, paikka jossa poltettu haapametsää potaskan saamiseksi. 02 Hevosen loukkaantuneen kintereen hoitaminen potaskaviinalla. 03 Potaskan käyttö lipeäkalan liotukseen. 04 Pitokokki Sofia Sundstedt. 05 Hautapuuron tarjoaminen tervahaudan valmistuttua. 06 Ohraryynien teko. 07 Ohraryynipuuro. 08 Leipätaikinan teko. 09 Leipien leipominen ja kuivaminen. 10 Leipähäkki ja -vartaat. 11 Ohrarieska. 12 Happamattoman ohraleivän eli luikin teko laskiaiseksi. 13 Luterilaisilla ei paastoa. 14 Laskiainen, mäenlasku ja laskiaishuudot. 15 Laskiaisruoat. 16 Saunassa käyminen. 17 Palvelusväen vapaaviikot ennen pyhäinpäivää, talosta mukaan eväät eli pääsinkyrsät. 18 Palvelijoiden pesti ja vuosisopimus, vapautuminen sopimuksesta kesken vuoden avioliiton vuoksi. 19 Palvelusvuoden vaihtuminen mikkelinpäivän aikaa aiemmin. 20 Häiden vietto juhlapyhinä. 21 Pyhäinmiesten päivä, ei kekriä. 22 Kilpa-ajo kirkosta tapaninpäivänä. 23 Härmän kansallispuku ja siihen kuuluva tykkimyssy. 24 Kaappalan Kimo-orin voitokkuus tapaninajossa. Kesto: 00:29:45