DOI: 10.58167/3za2qg
title: AK5307 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kaukanen, Mauno August,s. 4.3.1908 Urjalan Urjalankylässä, puuseppä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertoja saanut puusepänopin Urjalan käsityökoululla, Rantala opettajana; edellinen opettaja, jonka nimeä kertoja ei muista. 03 Rantala taitava koristeleikkauksissa; käsityökoululla tehdyt tilaustyöt, mm. Urjalan asemalle perustetun Maamiesten liikkeen kaupan sisustus. 04 Muut tilaustyöt: kangaspuut, huonekalut. 05 Urjalan mieskotiteollisuuskoulu, myös naisille kotiteollisuuskoulu. 06 Tilaustöistä työpalkka tekijälle, koulu veloitti tarvikkeiden hinnan. 07 Tulo Tursaan v. 1933, kertojan enolla Kalle Kivistöllä ruumisarkkuliike. 08 Kalle Kivistöllä ruumisarkkuliike suljettuna, Hautausalan Tukku vuokraajana, liikkeen muutto Punkalaitumelle. 09 Kertojan tulo Kivistön liikkeeseen ruumisarkkujen tekijäksi v. 1939, muutto Tuusulasta ja talon rakentaminen. 10 Tammiarkkujen teko, verhoilu hautaustoimistossa. 11 Tammiarkkujen pintakäsittely, kolhiintuneiden arkkujen korjaaminen. 12 Metallityöt arkkujen valmistuksen yhteydessä: työvälineiden korjaus. 13 Arkuissa ei kahvoja nykyisin, saranat ja lukot; kannen kiinnitys ristiruuveilla. 14 Tammen hankinta Japanista, puutavara peräisin Jaavan ja Vietnamin sademetsistä. 15 Sodan aikana käytetty kotimainen tammi. 16 Tammea hankittu aiemmin Puolasta, Saksasta ja Ranskasta. 17 Muut käytetyt puulajit: jalava, tiikki, punapyökki, lainekoivu, mänty. 18 Arkkujen hinnan nousu; tammiarkun hinnan muodostuminen. 19 Arkkujen teko alkuun käsityönä, nykyään koneilla. 20 Kertojan isä Juho August Kaukanen, ent. Nyman, eli Pelmanni-Aku. 21 Isä käynyt vain ns. junkkarinkoulun, opetellut nuotit kansakoulunopettajan opastuksella. 22 Isä viulunsoittajana, myös tehnyt 2-3 viulua. 23 Isän veli Nestori Nurminen viulun- ja klarinetinsoittaja, ammattisoittajana Helsingissä, myös hänen poikansa Kuuno ja Hanne soittajia. 24 Isän nimen muuttaminen Kaukaseksi, Honkolan herrojen keksimä nimi. 25 Isän soittaminen veljensä kanssa, häiden soittaminen kaksikin viikkoa yhteen jaksoon. 26 Isän kuolema v. 1925, kertoja ei ehtinyt saada häneltä paljon oppia. 27 Isä ammatiltaan muurari, hänen muuraamiaan kaakeliuuneja mm. Nuutajärven ja Honkolan kartanoissa ja maanmittausinsinööri Nisulan huvilassa Toijalassa. 28 Kertojan isän huumori, sanavalmius; kananmunien vienti Laukeelaan, kasku. 29 Harvasanainen Musto-Jussi isän kanssa kalassa, kasku. 30 Musto-Jussi, itseoppinut viulupelimanni. 31 Isä ja hänen veljensä klarinettien tekijöinä. 32 Helanderin veljekset Nuutajärveltä, isän soittaminen heidän kanssaan; ei rumpuja. 33 Isä Urjalankylän ja Laukeelan torvisoittokunnassa; nuotteja ollut paljon, mutta hävitetty. 34 Isä osannut soittaa purpurin. 35 Nuottien häviäminen muutoissa. 36 Kertojan setä Nestori Nurminen Helsingissä, kertoja ei tavannut häntä, isäkään ei pitänyt yhteyttä. 37 Isän käyminen Tampereella kellosepän tarvikkeita hakemassa, isä kellojen korjaajana. 38 Isän kellosepän työvälineistä jäljellä olevat esineet. 39 Miesten kerääntyminen sunnuntaisin kertojan kotiin, koivikkaista sulanut lantavesi ja mällisyljet lattialla. 40 Vaatetuksen vaatimattomuus, niukka toimeentulo. 41 Talollisten komeat reet ja värikkäät rekivaatteet. 42 Puusepän työkalut: käsihöylät. 43 Isän lipaston teko, nopea työskentely. 44 Puusepän työ ja työkalut, ei koneita. 45 Tammiarkkujen teko vielä sodan jälkeen käsityötä, ei edes sirkkeliä. 46 Tammipuun kovuuden vaihtelu, ”rautatammi”. 47 Kertoja Helsingissä töissä ennen sotaa; koneellistuminen sen jälkeen. 48 Keinutuolien teko markkinoille. 49 Isä kampojen ja piippujen tekijänä. 50 Isä kahvipannujen tinaajana, kahvipannun pohjan uusiminen. 51 Kertoja ei tiedä muita sarvikampojen tekijöitä. 52 Isä rukkien tekijänä, poljettava sorvi. 53 Isän ryhtyminen kahvipannuja tinaamaan, juotti myös hevosvaljaita messingillä; ei valajia. 54 Ensimmäinen kuorma-auto Kauniston Jussille Urjalankylään, viljan ja heinien välittäminen Venäjän armeijalle; suutari Heleniuksen saappaiden teko Venäjän armeijalle. 55 Ensimmäiset autot hidaskulkuisia, niiden katselu pikkupoikana. 56 Radion tulo: Urjalan lääkärin hankkima radio ja siihen tullut vika, maajohto kuokittu poikki mansikkamaalla. 57 Mummolan lähellä vanhalla isännällä radio, käynnit sitä kuuntelemassa. 58 Puhelimet kaupassa, Astalassa, Kantalassa ja Simolassa. 59 Urjalankylän käsityöläiset: räätälit, suutarit, kaksi kyläseppää Reilin ja Kalin. 60 Seppä Kalinin juonikkuus: ei saunaa, saunominen eri taloissa ja vaimon juoksuttaminen pitkin kylää viemässä hänelle pyyhkeitä. 61 Seppä Kalinin tytär. 62 Seppä Kalinin takoma soitin (munniharppu). 63 Seppä Kalinin takomat sakset. 64 Arviointia seppä Kalinin kuolinajasta. 65 Kertojan isän vieminen punakaartiin ja selviytyminen sieltä, hyvissä väleissä talollisten ja poliisin kanssa. 66 Seppä Kalinin emäntä Tefken rouvan sisar Nuutajärveltä; seppä laittoi jalakset käymälän alle ja haki sillä vaimonsa vierailulta Nuutajärveltä. 67 Kertojan isän henkilötietoja, kuollut v. 1924; isä vasenkätinen, höyläpenkki ja muut työkalut vasenkätiselle tehtyjä, soittajana oikeakätinen; lisää henkilötietoja. 68 Isä ei tehnyt kelloja, vain korjasi niitä. 69 Ei tietoa ikiliikkujantekijöistä; Varvari-Antin tynnyrinhanan sorvaaminen.