cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/sj263w
title: AK4915 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Purmonen, Sanni o.s. Palvinen,s. 20.8.1899 Ilomantsin Melaselässä 01 Leikkiloru "Sotken sotken savvee". 02 Panttileikki. 03 Näytelmien harjoitteleminen iltamiin. 04 Kuoseli ja sillä kehrääminen. 05 Värttinä. 06 Kehräämisen ääniä. 07 Karvan kehrääminen ja raanun kutominen. 08 Vaatteiden pitäminen tarkasti loppuun. 09 Langan pysyminen värttinässä, kostutus syljellä. 10 Laulu "Kehrää kehrää tyttären". 11 Laulu "Jo Karjalan kumpusil puut kukitah". 12 Miniänä olo. 13 Laulu "Olin mie ennen kun olinkin".
DOI: 10.58167/5chktq
title: AK4366 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hannula, Eemeli,s. 10.2.1899 01 Eräs tarina Jaakko Fellmanista. 02 Tarina Jaakko Fellmanista. 03 Rovasti Fellman körttiläisyyden nujertajana. 04 Pappilan sijainti. 05 Lapintutkija Jaakko Fellman. 06 Tarina Jaakko Fellmanista. 07 Kirkkoherra Fellmanin vaiheita käsittelevä teos. 08 Maanviljely kirkkoherra Fellmanin harrastus. 09 Kasvien tutkiminen ja kerääminen kirkkoherra Nyströmin harrastus. 10 Kansanpersoona Iisakki Olli eli Pappi-Iikka. 11 Iisakki Ollin naimiskauppa. 12 Iisakki Olli, hyvä ja kunnollinen maanviljelijä. 13 Iisakki Ollin saarnamatkat. 14 Seuroja Iisakki Ollin talossa. 15 Maallikkosaarnaajia. 16 Seurojen pito ja kesto. 17 Iisakki Ollin liittyminen vanhalestadiolaiseen suuntaan. 18 Iisakki Ollin uudelleen avioituminen. 19 Iisakki Ollin suhde kirkkoon ja papistoon. 20 Anselm Nyström, Iisakki Ollin aikainen kirkkoherra Lappajärvellä. 21 Iisakki Ollin julistuksen keskeisestä sisällöstä. 22 Iisakki Ollin käytännön uskonelämästä. 23 "Riemuitseminen" ja muu käyttäytyminen seuroissa. 24 Virrenveisuutapa seuroissa. 25 Pappi-Iisakin suhtautuminen maallisiin asioihin. 26 Aikaisemman herännäisyyden kukistaja: kirkkoherra Fellman. 27 "Vierimakuu" nuorten seurustelumuoto vanhaan aikaan. 28 Seurustelun aloittaminen, "kysyttäminen". 29 "Kartanhaku", kuulutuksilla käynti pappilassa torstaisin. 30 Naittajaiset: perjantaista lauantaihin vietetyt tanssipidot. 31 Raharinki eli hoijakka. 32 Häät morsiamen kotona. 33 Vihkiminen pappilan kansliassa. 34 Kihlamatkoja Vaasaan, Seinäjoelle ja Lapualle. 35 Kihlojen ostomatka myös lahjojen ostomatka sukulaisille. 36 Puhemiehen yleisyys. 37 Vanhempien määräysvalta avioliittoon mentäessä. 38 Säätyerojen vaikutus avioliittojen solmimiseen. 39 Istumisjärjestys kirkossa. 40 Työhön liittyvä musiikki. 41 Laulaminen järvellä soudettaessa.
DOI: 10.58167/vjwkvz
title: AK5157 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Wasenius, Armas Alarik,s. 24.5.1908 Helsingin pitäjässä 01 Linnankartanon saunan lämmitys ja saunominen. 02 Linnankartanon herrasväen sauna. 03 Linnankartanon joulujuhla. 04 Lasten omenien osto kartanon rouvalta. 05 Linnankartanon joulujuhlan ohjelma. 06 Joulun vietto kertojan kotona. 07 Kertojan vanhemman veljen Einar Waseniuksen autokoulun käynti autokoulu Fenniassa. 08 Kertoja hevoskuskina höyryleipomo Tähkässä. 09 Kertoja oppipojaksi moottoripaja Fenniaan. 10 Lehtosen vanhan papan heikkous viinaan. 11 Insinööri Tuokkolan auton huolto. 12 Kertoja työssä Seutulassa Nuutilan talossa. 13 Nuutilan talon isännän veljien ravintolat Helsingissä. 14 Kertojan muistoja Nuutilan talosta. 15 Kertojan ajokortin saanti 25.6.1926. 16 Matkustajien kuljetus kuorma- ja linja-autossa 1920-luvulla. 17 Kertoja kuorma-auton kuljettajana Helsingissä. 18 Kertoja louhintaliike Pekka Riipisellä autonkuljettajana. 19 Kertoja taksikuskina Helsingissä. 20 Kertoja jälleen kuljettajana Riipisellä.
DOI: 10.58167/vrblm8
title: AK4332 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ryky, Maria o.s. Kalenius,s. 6.1.1894 Kajaanissa, asunut Rantsilassa 01 Henkilötietoja. 02 Laulu "Tällä laululla minä tahdon todistaa". 03 Kertoja oppinut edellisen laulun Olga-sisareltaan. 04 Henkilötietoja. 05 Laulu "Minä olen tyttö kulkija", oma sepite. 06 Laulu Juutalaistyttö "Onpas synkkä yö, ei tähden tuikahdusta". 07 Lauluvihko. 08 Piirileikkilaulu "Eipä mikään lintu niin korkealle lennä". 09 Kertojan laulaminen. 10 Laulu "Voi miksi minä tummana synnyin". 11 Kehtolaulu "Minä sitä laulan lapselleni". 12 Piirileikkilaulu "Halasinpa kerran paimenpoikaa". 13 Laulu "Minä orjana synnyin ja orjana kaadan". 14 Laulu "Leskiäidillä kaksi tytärtä". 15 Laulu "Oli äitini kaunis ja hellä". 16 Karjankutsu "Ptrui tänne, ptrui tänne". 17 Vasikoiden kutsuminen. 18 Lampaiden kutsu "Tuku piitiä". 19 Sikojen kutsu "Kos kos kos kos". 20 Kanojen kutsu "Tipa tipa". 21 Hevosen kutsu "Suksu suksu". 22 Koiran kutsu "Se se". 23 Kissan kutsu "Killi killi". 24 Laulu "Äitihän se minulle repun osti". 25 Vangin laulu "Minä hiljalleen vankilaan kuljin".
DOI: 10.58167/bihzxi
title: AK4620 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Riskun pelimannit 01 Jusleenin polkka. 02 Piipari-Jaakon polkka. 03 Vanha Seikku, polkka. 04 Sofia Riskun masurkka. 05 Saaren Siprin masurkka. 06 Riskun Niilon sottinen.
DOI: 10.58167/tiabb1
title: AK4054 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Santaheini, Arvo Uljas,s. 21.10.1899 01 Paarmannin Samppa, räätäli, kahvinporoista ennustaja. 02 Kyynyn Iiskalta varastetun hevosen löytyminen Paarmannin Sampan ennustuksen mukaan. 03 Paarmannin Samppa kadonneiden tavaroiden löytäjänä. 04 Vihtori Harjunpäältä kadonneen hevosen löytyminen Paarmannin Sampan ohjeen mukaan. 05 Paarmannin Sampan taitojen alkuperä. 06 Verenpidättäjät. 07 Metsästysonnen menettäminen vastaantulijan pahan silmän vuoksi, Malakias Korhosen kokema tapaus. 08 Pahaan silmään uskominen. 09 Trullit laskiaisyönä. 10 Juhannusyön kasteen kerääminen, taika. 11 Nuttu-Iiskan yöpyminen Lammasojan edustuvassa ja hänen näkemänsä kummitus. 12 Susia Myyrynluhdilla Dagsmarkin ja Karijoen välillä. 13 Susien kohtaaminen tanssimatkalla, tapaus kertojan isän nuoruudesta. 14 Susi Haaranojan koiran ahdistelijana. 15 Emänsä kanssa laitumella olleen varsan joutuminen susien saaliiksi, eräs tapaus. 16 Susi porraskivellä aamulla, eräs tapaus. 17 Suden yritykset päästä lammasnavettaan, eräs tapaus. 18 Pitkän-Erkin suden pyydystäminen sudenkuoppaan ja laukkuryssän putoaminen samaan kuoppaan. 19 Suuret metsä- ja luhta-alueet Lapväärtissä susien kulkualueita. 20 Suden pään puraiseminen lammasnavetan tuuletusaukosta kurkistaneelta lampaalta, eräs tapaus. 21 Pitkä-Erkin ilveksen ampuminen. 22 Pitkä-Erkin ja Kankalon Jussin kertojan vaarin, oluen juonti. 23 Näkki kaivossa, uskomus. 24 Matkustavaisten käyttämä kaivo. 25 Näkki kaivossa, uskomus. 26 Lähteet. 27 Virttakaivot. 28 Ei vesikouruja kaivolta navettaan. 29 Painoveden saanti Keskikylään. 30 Luomanperän lähde. 31 Opettaja Lipasti vesijohtohankkeen alkuunpanija. 32 "Turja"-sanan merkitys. 33 Revontulet, selityksiä ja sääenteitä. 34 Ilmojen ennustaminen linnunradasta. Kesto: 01:05:39
DOI: 10.58167/rulcj1
title: AK4782 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lammi, Kustaa,s. 30.7.1901 Kauhavan Mäenpään kylässä, puukkotehtailija 01 Puukonpäiden maalaaminen spriilakalla. 02 Isän tuohipäisten puukkojen valmistus. 03 Kuvien upottaminen puukonpäihin. 04 Pohjanmaan radan teko Lammin kohdalla; isän puukon valmistus ratamestari Hytöselle, nimi upotuksena puukonpäähän. 05 Iisakki Järvenpään keskustelu vaimonsa kanssa Juho Kustaa Lammin tekemästä puukosta. 06 Iisakki Järvenpään käynti kertojan isän luona, upotuskoristeiden tekotavan selittäminen. 07 Kertojan isän tekemässä puukossa nuppi juotettu kiinni, kertojan serkulla tällainen puukko korjattavana. 08 Tuohisen puukonpään hyvät puolet. 09 Kalaliitti huono puukonpään materiaali. 10 Eboniitti puukonpään materiaalina. 11 Selluloidi puukonpään materiaalina, sen käyttö raidoissa. 12 Alumiinia ja sinkkiä käytetty puukonnupeissa. 13 Puukonpään materiaalit, visakoivu. 14 Lehmänsarven käyttö puukonpäihin v. 1918. 15 Selluloidi puukonpään materiaalina; eboniitti, visa ja saksalaiset keinohartsit parhaita. 16 Trolon, saksalaista valkoista puukonpääainetta. 17 Metallituppien teko. 18 Kertojan isän muutto Lamminkylästä Mäenpään kylään, hänen pajansa. 19 Äidin perintötorppa Mäenpään talon osuuksia; kertojan vanhin veli. 20 Kertojan puukkotehdas. 21 Kertojan asiakkaat. 22 Puukkotehtaan lopettaminen. 23 Kertojan osallistuminen puukkotehtaan työhön. 24 Valitusten aiheet: tylsynyt terä, eräs tapaus. 25 Terien takominen. 26 Kertojan puukkojen teon aloittaminen 10-vuotiaana, teräksen osto puukkotehtailija Kujanpäältä. 27 Seppä Alfred Pikkumäki takoi kertojalle puukonteriä. 28 Kertojan puukkojen teko. 29 Kertoja isänisä ja isä puukontekijöinä, puukkojen menekki ja laadun paraneminen. 30 Kertojan ja hänen veljensä yhteinen puukkojen valmistus v. 1918. 31 Kertojan muutto v. 1922 Kettulan kylään, puukkojen teko siellä. 32 Sähkön saanti v. 1924 puukkotehtaaseen. 33 Pieni puukkoverstas aluksi. 34 Kertojalla puukkotehdas yli 50 vuotta.
DOI: 10.58167/xumzge
title: AK4318 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Försti, Kaisu o.s. Hautala,s. 17.6.1933, harmoni 01 Säestysnäytteitä harmonilla: marssi, valssi, polkka, masurkka. 02 Rukkimestarin polska. 03 Rukkimestarin polska uudelleen. 04 Edellisen sävelmän alkuperästä: Iivari Hautalan ohjelmistoa; Lappajärvellä ollut rukkimestari. 05 Rukkimestarin polska. 06 Jenkka. 07 Valssi. 08 Syrjälän Kaapon polska. 09 Karlssonin polkka. 10 Tuhannen riemun polkka. 11 Pyörimismasurkka. 12 Saippuanokkain sottiisi, säv. Tulikari. 13 Nurmelan Eemelin sottiisi. 14 Koiviston polska. 15 Servin Maija. 16 Patespan. 17 Kehrääjävalssi. 18 Pidätyspolkka. 19 Polkka Mutkankiverä. 20 Polkkasikermä. Kesto: 00:33.10
DOI: 10.58167/efdban
title: AK5002 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kulo, Väinö Armas,s. 27.7.1908 Tampereella, toimitusjohtaja 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä Eenok Kulo, ent. Kärkkäinen. 03 Kertoja keväällä 1923 juoksupojaksi Hämeen Autoon, joka perustettu edellisenä vuonna. 04 Hämeen Auton omistajaksi Väinö Härkönen, kertoja ei muista ensimmäistä omistajaa. 05 Hämeen Auton tilat Kauppakatu 1:ssä . 06 Kertoja keväällä 1923 juoksupojaksi. 07 Johtaja Viitala käski yhtä miehistä vaunun siirtoon Viinikkaan, kertojalle käsitys että kyse oli rautatievaunusta; Hämeen Auton omistama Karjaan rakennus Viinikassa. 08 Autojen tuonti Amerikasta puulaatikoissa, suoraan Karjaalle, jossa Hämeen Autolla korjaamo. 09 Ensimmäisen Fordin purkaminen laatikosta, ylimääräisiä osia jäi aluksi paljon laatikkoon autoa koottaessa. 10 Kuorma-autojen alustoiden tuonti laatikoissa, kuorma-autot pieniä. 11 Hämeen Autolla T-Fordin edustus, myöhemmin General Motorsin ja Chevroletin. 12 Kauppakatu 1:ssä Hämeen Auton myymälä ja varastotilat, pihassa autojen pesupaikka. 13 Kertojan oppiminen autoa ajamaan käännellessään autoja pesupaikalla, ei muuta autokoulua. 14 Kertoja ajoi linja-autoa ennen ajokortin saamista, insinööri Ahlbergin pitämä ajotutkinto, ajokortti erikoisluvalla 14-15-vuotiaana. 15 Autonajotaidon kunnioittaminen, poliisi ei kysellyt korttia. 16 T-Fordin jarrut ja vaihteet. 17 Kertoja varaosamiehenä. 18 Henkilökunta Kauppakatu 1:ssä v. 1923: johtaja Viitala, Saarisen veljekset automyyjinä, naisia kassassa, puhelinkeskuksessa ja konttorissa. 19 Viljo Sunin sisar konttoristina Hämeen Autossa, avioitui automyyjä Hjalmar Koskisen kanssa. 20 Hämeen Auto toimi 12-13 vuotta, kertoja koko ajan sen palveluksessa, Hjalmar Koskinen siirtyi Tampereen Autotuontiin. 21 Sulo Armas Nummelin Viitalan jälkeen Hämeen Auton johtajana, viimeksi johtajana Väinö Härkönen. 22 Hämeen Autolla General Motorsin edustus, v. 1924 malliset Chevrolet-henkilöautot, joissa puolielliptiset etujouset ja kartiokytkin. 23 Uusia autoliikkeitä: Tampereen Autotuonti, Autokauppa, Pirkkalamaan Auto. 24 Jussi Väänänen Hämeen Autosta Pirkkalamaan Autoon, leikkisä mies. 25 Hämeen Auton lopettaminen, General Motorsin vaatimukset myyntimääristä ja edustuksen siirtyminen Tampereen Autotuonnille. 26 Väinö Härkösen muutto Helsinkiin ja antikvariaatin pito siellä. 27 Hämeen Auton lopettaminen, ei konkurssia. 28 Jussi Väänäsen leikkisyys, toteamus iltapäiväkahveilla autoliikkeessä. 29 Kertojan työtehtävät Hämeen Autossa, sitten korjaamon varaosamyyjänä varastossa ja remonttimiehenä. 30 Hämeen Autossa 5 kouluautoa v. 1927-28, kertojan osallistuminen ajo-opetuksen antamiseen. 31 Kaksoispolkaisun opettaminen.
DOI: 10.58167/qeflnr
title: AK4495 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Huikuri, Ilo Valdemar Johannes,Vihtorinpoika s. 16.8.1935, 5-rivinen harmonikka 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertoja isä Kustaa Viktor Huikuri, 2-rivisen hanurin soittaja, k. 1941. 03 Kertojan sedät ja isoisä Kustaa Albinus Huikuri soittajia. 04 Kertojan isän suku Ähtäristä. 05 Kertojan isä tansseissa soittajana, kuolema seurauksena sairaana soittamisesta. 06 Kertojan isän suhtautuminen hanuriin, Kaiutar-hanuri. 07 Kertojan ensimmäinen 5-rivinen harmonikka. 08 Kertojan isältään oppima norjalainen valssi. 09 Kertojan isän soittama valssi "On taivas synkkä ja vettä satelee." 10 Kertojan isän soittama masurkka. 11 Kertojan isän Eero Siirtolan kanssa soittama valssi (Kankaan kaunis Katriina). 12 Valssi. 13 Kertojan äidin Sylvi Kujalan henkilötietoja. 14 Kertojan isä 1930-luvulla soittajana. 15 Kertojan isän tilaama winchester. 16 Kertojan isä kommunisti. 17 Suojeluskuntalaiset lainanneet kertojan isän winchesterin. 18 Suojeluskuntalaisten määräämä ulkonaliikkumiskielto ja kertojan isän toiminta kiellon johdosta eräissä tanssiaisissa. 19 Kertojan isä mukana Kittilän kapinassa 1917. 20 Kittilän kruununvoudilla v. 1917 listat Kittilän kommunisteista. 21 Iso Lehto, poliisi. 22 Kokous työväentalolla mustan listan takia, kokouksesta nimismiehen ja kruununvoudin luo. 23 Kruununvoudin ampuminen, ampujan, Vettas-Väinön pako Venäjälle. 24 Ison Lehdon lähtö Venäjälle, takaa-ajo. 25 Ison Lehdon Ivaloon perustama kauppa. 26 Muiden punaisten lähtö Venäjälle, suojeluskuntalaisten takaa-ajo. 27 Kertojan isä punaisten matkassa. 28 Kertojan isältään oppima työväenlaulu. 29 Työväenlaulu "Meitä kuljetettiin väsyneinä, ketjut helisi". Huikuri, Ilo ja Kujala, Sylvi,ed. säestys: 5-rivinen harmonikka ja jälk. Juhontytär s. 9.7.1910, laulu 30 Laulu "Hän villi ja vikkelä tyttö".
DOI: 10.58167/f0b9md
title: AK4433 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kyrö, Ilmari 01 Veneen laitanaulojen määrä: 4-lautaiset veneet tulleet myöhään, aiemmin 2-3-lautaisia. 02 Kaksilautaisen veneen rakenne. 03 Lautojen puristaminen aiemmin puukierteiset puristimet, nykyisin rautapuristimet. 04 Puristimeksi nimitetty myös laitojen kiristämiseen käytettyä puuta, eräällä vanhalla venesepällä luonnon muovaamasta puusta tehty puristin. 05 Laitalaudan puristimien määrä. 06 Laitalautojen lämmittäminen. 07 Kaaritus, kaaret männystä, kataja ei yhtä hyvä materiaali. 08 Veneen kaarien määrä. 09 Kaaret kahdesta kappaleesta. 10 Kertoja rakentanut 51 venettä. 11 Kertojan veneenteon opettajat Kalle Alatalo, Suvanto-Tuomas ja Vene-Aapo. 12 Kertoja tutkinut Vene-Aapon tekemiä veneitä, v. 1976 Kätkäsuvannossa ollut Vene-Aapon tekemä vene. 13 Veneen parraspuiden kiinnitys. 14 Veneen viimeistely ja tervaus. 15 Piitta, mastopenkki. 16 Veneen telju, soutajan paikka. 17 Purjeen käyttö, varsinkin uistinta vedettäessä. 18 Purjeen koko ja muoto. 19 Riistanko, purjeen levittäjä, sen liittäminen mastoon. 20 Maston kiinnitys penkkiin. 21 Purjekankaan osto, valkaisematon liinakangas. 22 Käytetty purjemalli. 23 Purjehtimalla kuljettu Kittilästä Raattamaan. 24 Sauvominen koskissa. 25 Purjeen hallinta koskipaikoissa. 26 Kulku koskista veneellä suuren lastin kanssa. 27 Hankaimet aiemmin tehty männynoksasta. 28 Veneen käsittely ennen vesillelaskua. 29 Veneen tervaamiseen käytetty hautatervaa, lisätty tärpättiä ja vernissaa. 30 Lahosuojaa ja tervaa ei pidä sekoittaa. 31 Tervanpolton merkitys. 32 Tervan kuljetus lautoilla, kaupungit joiden kautta viety. 33 Tervalautanteko, kasket, koivunvarret joihin tervatynnyrit kiinnitetään. 34 Valmiin lautan kiinnitys ja kiristäminen, kiristyspuut eli runkkakasket. 35 Tukeista puomi lautan ympäri. 36 Tervalautan hajoaminen, eräs tapaus. 37 Peltouomasta asti tuotu tervalasti. 38 Raattaman tervanpoltto, kertojan isoisän aikaisia tervanpolttajia. 39 Vanhat miehet opettaneet tervanpolttoa ja lautan sitomista. 40 1940-luvulla tervalautta Raattamasta joka kevät. 41 Tukinuiton alkaminen Raattamassa. 42 Erään yhtiön savotta Enontekiössä sen aikana sattunut tukkiruuhka Raattamassa. 43 Savotan sijainti ja suuruus. 44 Savotan johtaja Vikman, sahanomistaja Rovaniemeltä. 45 Kahden savottamiehen, Nykyri-Mikon ja Ularin kutsuminen Venäjälle armeijaan. 46 Kertojan kalastus. 47 Ounasjoen kalalajit ja niiden pyyntiajat. 48 Suuri apaja Raattamassa. 49 Kalojen väheneminen Kemijoen haaran sulkemisen jälkeen. 50 Suuri saalis nuotalla. 51 Luoskasaari, apajapaikka. 52 Muita apajapaikkoja. 53 Arvokalojen saanti. 54 Väylän sulkeminen estänyt siian nousun merestä. 55 Kalastustilanne Tornionjoessa. 56 Järvet joissa arvokalaa. 57 Roskakaloja joita ei käytetty. 58 Ei piikkikaloja Kittilässä. 59 Ei rapuja Kittilässä, kertoja saanut kerran rapuja Rovaniemen läheltä. 60 Alueen vesiin istutetut lohilajit ja alkuperäiset lajit.
DOI: 10.58167/io3gr5
title: AK4729 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lehtonen, Eino,s. 4.7.1900 01 Venäjän valtiolle tehtyjä tuotteita Alajärvellä. 02 Matti Laine ja Kusti Laikka suksien valmistajia Venäjän valtiolle; heidän asuinpaikkansa. 03 Venäjän valtiolle tehtyjen suksien malli. 04 Koivupuisten suksien kuljetus Seinäjoelle. 05 Pikan varsien ja kirvesvarsien valmistus ja välitys venäläisille, valmistusmateriaalina oksaton koivu. 06 Saappaiden valmistus Venäjän valtiolle nahkuri Kiven suutariporukalla Alajärvellä. 07 Venäjän valtiolle myytävien heinien maksuton kuljetus Seinäjoelle ja Lapualle. 08 Suuren tykkihevosen myyminen Venäjän valtiolle v. 1915. 09 Venäjän armeijan linnoitustyöt. 10 Markkinoidenpitopaikat ja myytävät tuotteet kertojan nuoruudessa. 11 Alajärven pappilan historiaa maanviljelyksen osalta rovasti Gummeruksen aikana. 12 Pienet kylämeijerit. 13 Papin maksujen suorittaminen luonnontuotteina. 14 Pappilan suuri vilja-aitta. 15 Pappilan muut rakennukset. 16 Korpitie ja Soini, Gummeruksen aikaisia kappalaisia Alajärvellä. 17 Lukkarin puustelli. 18 Pääpappilan rakennukset. 19 Kappalainen Tunturi, lehmienkin pitäjä. 20 Gummeruksen aikainen pappilan elämä. 21 Metsänhoitaja Thomén poika, Alajärven kirkon alttarimaalauksen tekijä. 22 Mastopuiden haku Soinista. 23 Kalaseurat ja kytötuvat Kuninkaanjoen varrella. 24 Kytötuvan sisustus. 25 Voin valmistus ja säilyttäminen kytötuvalla. 26 2-parisilla airoilla soutaminen jokiveneissä.
DOI: 10.58167/5mjbtm
title: AK5114 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haatainen, Arttu Juhonpoika,s. 7.8.1907 Lapinlahdella 01 2-rivisen hanurin soittaja Eerikkä Räsänen. 02 Viulunsoittaja Joonas Tervo, k. 1978. 03 Opettaja Tervo, edellisen veli, soittokunnan kapellimestarina ja 5-rivisen harmonikan soittajana, soitti usein talkoissa. 04 Viulunsoittaja Joonas Tervo, kauppias, maanviljelijä. 05 Tatu Paldanius, harmonikansoittaja, soitti yhdessä Joonas Tervon kanssa häissä. 06 Antti Paldanius, viulunsoittaja, hänen poikansa soittajia; kertoja ei tiedä, soittiko Antti Paldanius häissä. 07 Raaska eli Tuovinen, kulkeva viulunsoittaja, ollut sotilassoittokunnassa. 08 Pelimanniyhtye, jossa kertojan veli soittanut viulua. 09 Viulunsoittajat Elias Huttunen ja hänen sisarensa. 10 Veljekset Aarne Kauppinen, viulu, ja Reino Kauppinen, 5-rivinen harmonikka, kaatuneet sodassa. 11 Triangelin käyttö, mm. Taavetti Paldanius. 12 Ei kanteleensoittajaa, viulunsoittajia ollut paljon; virsikanteleita vähän. 13 Tuohitorvi, sen käyttö paimenessa. 14 Petoeläimet, karhu nähty viime vuosina. 15 Susi tappanut vasikoita ja lampaita. 16 Suuret petolinnut. 17 Maakotkan ampuminen teerenkuvalta n. 40 vuotta sitten, pesän löytyminen vuosia myöhemmin. 18 Suutari Antti Ryhänen ilmojen ennustajana, ennusti saunan löylystä. 19 Kirkas tähtinen uudenvuodenyö hyvän marjavuoden enteenä, rukiinleikkuuajan ennustaminen ensimmäisestä uudenvuoden jälkeisestä suojasta. 20 Tammikuun työt: saven ja suomudan ajo pelloille, savottatyöt. 21 Sahateollisuuden ja tukkipuukaupan alku 1800-luvulla. 22 Tukkikaupat alkuaikoina: vähimmäismittana 8 tuumaa 6 metrin korkeudella. 23 Käsinsahaus kotitarpeiksi, Partaselle kenttäsirkkeli n. v. 1926. 24 Lankkujen sahaaminen käsin, työvaiheet. 25 Käsinsahausta vain kotitarpeiksi; v. 1910 rakennettua Pällikkään koulua varten kaikki puutavara sahattu käsin. 26 Pyssyseppä Iisalmen Pörsänmäellä; Varpaisjärvellä pyssyseppä Hemmo Ruotsalainen. 27 Rosvo-Ronkainen, lehmänkellojen valaja 1800-luvulla. 28 Muut käsityöläiset: räätälit, suutarit, puusepät. 29 Kuolleen muistoksi tehty karsikko, Pällikkään luona karsikkokuusi. 30 Heikin ja Paavalin päivät, sanonta "Puaval on puol talavee"; Paavalin päivän aikaan ihmisten ruokavarastosta jäljellä 2/3, eläinten rehusta puolet. Kesto: 00:30:47
DOI: 10.58167/ll1a7o
title: AK5017 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pahkamäki, Tyyne Maria o.s. Nieminen,s. 23.5.1911 Korpilahden Pajulahdella 01 Rekiviisu ”Heissuli hilkkaa, kiirettä vilkkaa”, merkitty muistiin v. 1915. 02 Valssilaulu Kotimuistelma ”Mä muistan aina ajan sen, kun läksin kodistain”, säv. ja san. Matti Koskinen, Korpilahti, 1920-luvulla. 03 Laulu Leivoselle ”Ilon ääni ihanainen intohoni ilmestyi”, mummolta 1920-luvun alussa opittu. 04 Laulu Neidon kuolo ”Ah mikä taitaa olla muu kauniimpi katsella”, äidiltä lapsena opittu. 05 Piirileikkilaulu ”Ameriikan laivat seilaa hopeaisella sillalla”. 06 Piirileikkilaulu Hyljätyn suru ”Hoi on, hoi on huoletta ja hulluksi taidan tulla”. 07 Vanha äitienpäivälaulu ”Oi äiti äitini kultainen”. 08 Valssilaulu Meripojan morsian ”Hän oli nuori uljas mies mut meripoika vaan”, merkitty muistiin v. 1908. 09 Kulkurin laulu, jenkka ”Taattoni maja se on matala ja pieni ”, merkitty muistiin v. 1923. 10 Runo Joululyhde ”Joululyhde ikkunani alla, lintusille laitoin sen”, oma sepite. 11 Joulutervehdys tohtori Ala-Könnille ja Vuokko Kivisaarelle, laulu ”Mä teille tahtoisin nyt kukat laittaa”.
DOI: 10.58167/458zcs
title: AK4626 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Bertlin, Sigfrid,s. 20.9.1912 Vöyrissä 15 Henkilötietoja. 16 Kertojan isä kuollut nuorena, asuinpaikat kertojan lapsuudessa. 17 Vanha sotamiehentupa asuntona. 18 Kertojan äidinäidin isä sotilas. 19 Haukkuma- ja lisänimien yleisyys. 20 Kertoja muuttanut Uuteenkaarlepyyhyn v. 1942. 21 Kertojan työt Vöyrissä: maataloustöissä, kaupassa, kansanhuollon tarkastajana. 22 Kertojan äidin reikäommeltyöt. 23 Kertojan viulunsoiton aloittaminen. 24 Kertojan isä Matts Bertlin soittanut hanuria. 25 Soittajia: Bergen, Lindfors, Laurén. 26 Gunnar Lindevall, soittaja. 27 Triangelin käyttö. 28 Jousiorkesteri Vöyrissä. 29 Niilo Hakola Vähässäkyrössä, tuohella soittaja. 30 Tuohensoiton tekniikka, ääninäytteitä paperinpalalla. 31 Emma-valssi, paperinpalalla. 32 Niilo Hakala, tuohella soittaja. 33 Kertojan oppiminen soittamaan tuohella. kerronta ruotsiksi Hellman, Elsa,s. 21.6.1910 Uudenkaarlepyyn maalaiskunnassa 01 Jutas Runebergin Vänrikki Stoolin tarinoissa. 02 Henkilötietoja. 03 Kertojan suku lukkarisukua, 150 v. sitten tehty urkuja. 04 Jutas v. 1808. 05 Matot. 06 Tuomaanpäivän jouluvalmistelut. 07 Joulun vietto: joulukuusi, lahjojen heittäminen ovesta. 08 Joulupukiksi pukeutuminen. 09 Oljet lattialla jouluna, oljilla nukkuminen. 10 Joulukirkkoon meno, paluu kilpaa ajaen. 11 Tapaninajo; lasten kiertely erikoisesti pukeutuneina taloissa laulamassa. 12 Tiernapojat Uudestakaarlepyystä kertojan äidin aikana. 13 Nuutin päivä. 14 Topeliuksen runo lausuttuna. kerronta ruotsiksi