cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/xjvjtx
title: AK4496 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kujala, Sylvi ja Huikuri, Ilo,jälk. 5-rivinen harmonikka 01 Laulu Rasputinista "Nyt minä laulan sen viimeisen laulun", säestys harmonikalla. 02 Laulu "Ja poikia mulla on sydämessä kaksi". 03 Laulu "On kaunis syysyö". 04 Laulu "Kilikili-Kalle". 05 Laulu "Minä vuoteni vankilassa vietän". 06 Pekka Pekkala eli Pikku-Pekka, noita. 07 Pikku-Pekan kosiomatka. 08 Säkki- ja hurstipaidat Pikku-Pekan aikana. 09 Pikku-Pekan kosiomatka, tapahtunut 1860-luvun nälkävuosina. 10 Laulu "Miks kansamme näin kulkee kurjuutta päin". 11 Heinämatkat kertojan nuoruudessa. 12 Taikinajuuren valmistus, taikinakakut täyteaineena. 13 Ohraleivän valmistus. 14 Leivän lainaaminen. 15 Käyteleipä eli hapanleipä. 16 Kesäksi tehdyt leipäpalkut eli kuivatut reikäleivät. 17 Punaskakut, verestä ja talista eli kuusta tehdyt kakut. 18 Nisun valmistus, kampanisut. 19 Kirkkomatkat ja matkaeväät. 20 Juhlavaatteet korissa kirkolle, matkat jalkaisin. 21 Pietin Hiltan ja Paason Riikan kahvilat. 22 Ei pakaria Kittilässä. 23 Työväenlaululevyn särkeminen kahvilassa, eräa tapaus. 24 Työväentalon muuttaminen suojeluskuntataloksi. 25 Tanssit Sirkan kylässä ja Porokovalla. 26 Työväen tanssilava Porokovalla. 27 Tanssit Marjalanvaarassa, soittajana Pertti Vuomajärvi. 28 Kirkkomatkalle otetut eväät. 29 Lihan palvaus, vain hukkuneiden lehmien lihat palvattu. 30 Elintarviketilanne v. 1918, pettuleipä. 31 Pettu- ja olkileivän valmistus. 32 Kylän yhteiset käsikivet Tepsassa. 33 Käsikivien halkeaminen ja korjaus. 34 Ei tuulimyllyä, kylän yhteinen vesimylly Kuolajoessa.
DOI: 10.58167/l8ach9
title: AK4539 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Piirileikkilaulu "Mökin maat on luvattuna", jatkoa lauluun "Yksin olen heitetty" edellisellä nauhalla. 02 Piirileikkilaulu "Jos sinä poika oot mun kultani" 03 Piirileikkilaulu "Minä se olen laulajapoika ja verän minä värssyn melekeen". 04 Piirileikkilaulu Ihana rakkaus "Rakkaus syömmessä asuvi". 05 Piirileikkilaulu Vapaudessa "Nythän on se kaikista ihanampi aika". 06 Piirileikkilaulu Hyvällä hevoosella "Kun on hyvä hevoonen niin ajetahas kovaa". 07 Palletvuoren jäämistön laulut. 08 Piirileikkilaulu "Älä sinä veitikka valehtele". 09 Piirileikkilaulu "Ei mulla henttua olekaan". 10 Laulu "Kyyhkyläinen lintu suurel murheel vinku", merkitty muistiin 1870, saneltuna. 11 Piirileikkilaulu Paarlepuu "Kapteeni kattoo purjeen takkaa". 12 Piirileikkilaulu Kosinta "Olis mulla flikka sulle hiukan sanomista". 13 Piirileikkilaulu Onnellinen "Viheriäisellä nurmikolla oomme oleskellu".
DOI: 10.58167/xhjxys
title: AK4659 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heinäkoski, Aili Aleksandra o.s. Toivonen,s. 26.3.1899 01 Naisten ja miesten jalkineet. 02 Saappaiden käyttö, naisilla navetassa saappaat. 03 Lannan ajo navetasta tarhaan eli ruumaan, lantapohjaiset navetat. 04 Haot kuivikkeina, olkien syöttäminen hevosille. 05 Lannan ajo pellolle keväisin. 06 Tunkioiden teko kesantomaalle; ruoppa- ja sontatunkiot, niiden levitys. 07 "Kesällä" oleva maa lannanlevityksen jälkeen. 08 Hakojen levitys karjatarhaan, hakojen hakkaaminen. 09 Ei lasten juoksuttamista tunkionmittaa hakemassa, lasten narraaminen uuninlestaa hakemaan. 10 Kertoja ei tunne leikkiloruja. 11 Siionin kannel, evankelisen liikkeen laulukirja, kertojan kotiin v. 1910 ostettu Siionin kannel. 12 Laulukirja "Hengellisiä lauluja ja virsiä". 13 Siionin kannel -laulukirjan ja evankelisen liikkeen ikä. 14 Lähetyssaarnaaja Kuusisen laulujen laulaminen Mouhijärvellä. 15 Ei pätiäläläisyyttä eikä hurmosliikkeitä Mouhijärvellä. 16 Ei tarinoita Mouhijärven vanhasta kirkosta ja hautausmaasta, Mouhijärven uuden kirkon paikan kiroaminen. 15 Ei hautapaikkoja saarissa tms.;Tomuniemi, luultavasti ensimmäisen Mouhijärven kirkon ja hautausmaan paikka. 16 "Kirkko" paikannimissä Mouhijärvellä. 17 Tomuniemi, oletettu kirkonpaikka Mouhijärvellä; 18 Tomulan tilan maa-alueen jako ja Tomuniemen sijainti, tilan jako ja talon rappeutuminen. 19 Varhemmin ei maanteitä, karjapolkujen kulku Mouhijärvellä. 20 Mouhijärven vanha kirkonpaikka. 21 Mouhijärvi ennen osa Sastamalaa, kappeliseurakunnat ennen seurakunnan erottamista itsenäiseksi. 22 Kenkimäen sijainti Mouhijärvellä, kengät jalkaan Kenkimäen kohdalla kirkkoon mentäessä. 23 Vanhassa kirkossa eri kylistä käyneet seurakuntalaiset. 24 Konttikulma, nimen alkuperä; kontit, jalkojen nimitys, tanokkaat eli tuohivirsut. 25 Konttikulma mahdollisesti eväskonttien säilytyspaikkana. 26 Eväät kirkkomatkalla, lampaanliha juhla- ja eväsruokana. 27 Silakka tavallinen ruoka, silakoiden hankinta Porista. 28 Tuulen suunta kalojen hakemisen määrääjänä. 29 Nelikon suuruus 20 kiloa, silakoiden suolaaminen tiinussa, 30 Kaloja ei ennen lainkaan pesty. 31 "Kalaloora" silakasta, sen valmistus; jouluna 1905 kertojan kotona silakkalaatikkoa. 32 Silakoiden perkaaminen ennen ruoaksi valmistusta, silakan ja muiden kalojen suolaveden käyttö. 33 Samasta ruoka-astiasta syöminen keuhkotaudin levittäjänä, höyryn hengittäminen keuhkotaudin parannuskeinona. 34 Veteen sekoitettu pikiöljy yskänlääkkeenä, esimerkki pikiöljyn voimakkuudesta. 35 Suhtautuminen suursyömäreihin, sanonta suursyömäristä. 36 Suhtautuminen vähäruokaisuuteen. 37 Naisille asetetut vaatimukset: työnteko, kapiot, kätevyys; "huushollaustaidon" tärkeys. 38 Naimakauppojen järjestäminen, puhemiehet; Peltoniemi Eemeli, puhemies Hämeenkyröstä, hänen toimintansa. 39 Ammattipuhemiehen palkkaus, sulhasen kulkeminen puhemiehen mukana.
DOI: 10.58167/9nfidg
title: AK5122 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Paldanius, Olga,Matintytär s. 8.7.1906 Lapinlahden Kiukonmäessä 01 Käsikivien käyttö. 02 Pettuleivän käyttö v. 1918, muuta hätäravintoa: suolaheinä, koivunkuori. 03 Kalaa suolattu, ei kuivattu. 04 Tiina Puurunen, 94-vuotias hyvämuistinen henkilö, kuivannut kalaa kananrehuksi. 05 Mämmiä ei tunnettu. 06 Sieniä ei syöty, epäiltiin niitä myrkyllisiksi. 07 Leipää ja rieskaa jauhoista. 08 Muurinpohjaletut ja kokkelipiimä juhannusruokana. 09 Velli ja rieppo maidosta, maitolämmitys kovista leipäpaloista ja kiehuvasta maidosta tehty ruoka; maidosta ei keitetty heraa. 10 Siansorkat ja hernekeitto, laskiaisruokaa; erään puhevikaisen pojan sanonta siansorkista "En hyö hianhorkkoo, se on hontaan ahtunu". 11 Laskiainen: mäenlasku, saunominen ääneti. 12 Onnettomuus laskiaismäessä, eräs tapaus. 13 Neer, kansanparantaja. 14 Parantajaeukko Nerkoolla. 15 Riikka Ryynänen, loitsuilla ja taikakonsteilla parantaja. 16 Ilmojen ennustaminen. 17 Juhannuksen vietto, taiat: ennusti kuolemaa, jos sauna katolle heitetyn vastan tyvi osoitti kirkolle päin. 18 Saarnamiehet, mm. Aku Räty; körttiläisiä Lapinlahdella. 19 Portaanpään kansanopisto, sen johtajat Vilho Pesonen ja Kurki-Suonio; alkuvuosina poltettu maallisia vaatteita. 20 Lestadiolaiset; kertojan sukulainen Antti Sallinen lestadiolainen, taiteilija Tyko Sallisen isä. 21 Ei lestadiolaisten seuroja, körttiläisyys valtasuunta; kaikki papit eivät körttiläisiä. 22 Kuningaspallon pelaaminen, vanhat ja nuoret pelaamassa. 23 Tanssit ja tanssilavat, Ollikkalassa työväentalo. 24 Kertoja käynyt kerran raittiusseurantalolla, siellä syntynyt tappelu. 25 Työväentalon iltamat, Ollikkalan vasemmistolaisuus. 26 V. 1918 tapahtumat Lapinlahdella. 27 Joulu; Tuomaan päivällä ei merkitystä, jouluaatto. 28 Tuvan pesu. 29 Ei kaivoa, lähde mäen alla, talvella vettä lumesta. 30 Tuomia puronvarsiniityllä; pihlajanoksia sisään juhannuksena, koivut rapunpieleen. 31 Kertoja ei käynyt häissä nuorena. 32 Lehmien nimiä, sonnin nimi Lempo. 33 Lehmien kutsuminen. 34 Kankaiden kutominen: miesten pukukangas. 35 Isän äiti Riitta Kaisa Paldanius o.s. Sonninen, ammattikankuri. 36 Rekivaatteet, ei seinäryijyjä. 37 Pellavasta ja liinasta kudotut vaatteet ja liinavaatteet. 38 Köysiä ei tehty; kertoja isoisä Iikka Paldanius tuohitöiden tekijä. Kesto: 00:32:18
DOI: 10.58167/qewqe1
title: AK5151 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Baltzar, Helli, Baltzar, Maija ja Baltzar, Mervi,Helli B. Oskarintytär s. 14.4.1919 Rautalammilla, Maija B. Oskarintytär s. 12.11.1923 Jyväskylässä, Mervi B. 19-vuotias, Maija Baltzarin tytär 01 Romanikielistä keskustelua. 02 Laulun katkelmia ”Kutujensa kamajensa” (Maija Baltzar). 03 Romanikielistä keskustelua. 04 Laulun katkelma ”..aiot matkustella iltasella myöhään” (Maija Baltzar). 05 Romanikielistä keskustelua. 06 Laulu ”Voi kuin kaunis yrtin oksa oli maahan tallattu” (Mervi Baltzar). 07 Romanikielistä keskustelua. 08 Laulu ”Voihan meitä maaliman lapsia kun missähän me vajellamme” (Maija Baltzar). 09 Romanikielistä keskustelua. Keskustelun taustalla taloustöiden ääniä: astioiden kolinaa, veden juoksutusta
DOI: 10.58167/gxt993
title: AK4248 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Matti,Jaakonpoika, s. 2.7,1917 Niemenkylässä 01 Kertojan isä Jaakko Talvitie, puuseppä. 02 Kertojan henkilötietoja. 03 Kertojan isoisä Jaakko Talvitie, puuseppä. 04 Muistikuva äidinäidistä. 05 Mauno Talvitien verstaan työntekijät. 06 Myyntimiehet. 07 Myyntimiesten palkka. 08 Myydyt kalusteet. 09 Huonekaluverstaan toiminta alkoi v. 1960-61, paloi v. 1969. 10 1960-luvulla tehdyt huonekalut, kalustojen muuttuminen. 11 Velkakauppa, vekselien runsaus. 12 Maksamattomien kalustojen hakeminen pois. 13 Vaihtokauppa. 14 Verstastyöt. 15 Tekonahkakalustot. 16 Ei puutöitä verstaan lopettamisen jälkeen. 17 Kauhojen teko aiemmin. 18 Isän ja isänisän puusepäntyöt, sängyt. 19 Lauri Tuomisto odraajana. 20 Huonekalujen teko ennen v. 1960. 21 Päästävedettävä sänky. 22 Kaluston osat. Seppälä, Eino,s. 13.5.1901 Jurvan kirkonkylässä, maanviljelijä 23 Kertojan henkilötietoja. 24 Maanviljelijän puusepäntyöt. 25 Kertojan henkilötietoja. 26 Kertojan viulunsoitto. 27 Kertojan vanhempien kuolema. 28 Kirkkopolku Seppälän vainioiden halki. 29 Ensimmäiset polkupyörät Hahdolla ja Vainionpäällä. 30 Seppä Tuomas Lehtosen polkupyörälläajo. 31 Polkupyöräluvat ensimmäisen maailmansodan aikana. 32 Lapioiden teko haapapuusta. 33 Sianruuhet koivua. 34 Sanonta "Haapainen aidas ja katajainen seiväs kestää miehen elämän iän". 35 Kaljatuopit ja leilit koivua, ei katajaa. 36 Kissankupin teko. 37 Leppää ei käytetty puutöihin. 38 Lepän käyttö polttopuuna tiilenpoltossa. 39 Ei lihan palvaamista saunassa. 40 Niinipuita kertojan metsässä. 41 Käärmekuusi naapurin rannassa. 42 Isonkorvenmaan kasvillisuus.
DOI: 10.58167/k2weuu
title: AK5001 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mantere, Reino Rafael,s. 24.5.1909 Tampereen Amurissa 01 Fordeja ja Chevroletejä pirssikäytössä. 02 Pispalassa ei pirssiä, 1930-luvun alussa Pyynikintorille; Pyynikintorilla ja asemalla Willys Knighteja. 03 Knight-moottori, luistimoottorin rakenne. 04 Sumeliuksen loistoauto. 05 4-, 6- ja 8-sylinteriset autot. 06 Kaitila, Hämeen Voimavaunun omistaja; myymälä Holtin talossa, Kalle Pakkanen myyjänä. 07 Opel, Adler ja Nack, kuorma-autoja; Frenckellin suuret kuorma-autot Dürkopp, Benz ja Mannesmann. 08 Renault-pirssi Blomin talon kohdalla Hämeenkadulla, tehtailija Hyppösellä 3 hengen Renault. 09 Kertoja ei nähnyt Mannerheimin autoa . 10 Finlaysonin loistoauto, kuljettaja Rajala. 11 Sota-aikana Vaasassa ja Pietarsaaressa tehtiin Chevroletin sylinterin osia. 12 Tampella tehnyt koemoottorin ennen sotia, Sisu-moottorien valmistus sodan jälkeen. 13 Autotarvike teki 1920-luvulla pyöriä ja akseleita mallin mukaan suuriin kuorma-autoihin. 14 Autokoritehtaat armeijan palveluksessa sota-aikana. 15 Puukaasuttimien valmistus, malli venäläisistä sotasaalisautoista; puukaasutin kehitetty Ranskassa, kopioitu Japaniin, josta Venäjälle. 16 Puukaasuttimelle pesu haitaksi, toimi parhaiten likaisena. 17 Hiilikaasuttimet Ruotsista, Kelo-kaasutin ja Sysi-kaasutin; Tampereella valmistetut AK- kaasuttimet. 18 Puukaasuttimien polttoaine. 19 Häkämyrkytykseen kuolleet työntekijät. 20 Kertoja selviytyminen häkämyrkytyksistä. 21 Puukaasutinautojen käynnistäminen, palovaara. 22 Häkäkaasun aiheuttamat terveyshaitat jälkeen päin. 23 Linja-autojen pitäminen lämpiminä talvella ajamalla niitä öisin ajovuorojen välillä. 24 Tuomari Rouhunkoskella v. 1928 glyseriiniä jäähdyttimessä, kertojalla sodan aikana spriitä. 25 Ajoneuvojen käynnistys vääntövoimalla autovarikolla sodan aikana. 26 Öljypohjan pitäminen lämpimänä. 27 Moottorin jäätymisen havaitseminen. 28 Automiehen keino tunnistaa ilmassa oleva häkä: tupakka suussa alkoi maistua sokerilta. 29 Vaihdelaatikkoon paloöljyä ja moottoriin talviöljyä käynnistämisen helpottamiseksi. 30 Puukaasutinautojen lämmittäminen hiiliastialla. 31 Auton vetäminen käyntiin hevosten avulla kovalla pakkasella. 32 Talvella 1933-34 halkoja ajamassa Mäntässä, AA-Fordin öljypumpun hajoaminen. 33 Lumiketjujen käyttö etupyörissä. 34 Kertojan vastaus insinööri Kyykoskelle, joka moitti kertojan tapaa käsitellä rattia. 35 T-malli Fordin puolat ja niiden käyttö muiden autojen käynnistämiseen. 36 Pinnoitetut renkaat. 37 Kertojan syntymäkodissa Kortelahdenkatu 19:ssä yhteiskeittiö eli piisikeittiö, samoin myöhemmässä asuinpaikassa Koni-Vallin talossa, Satakunnankatu 54. 38 Asumaan Frestadiuksen taloon v. 1936, siellä useampi piisikeittiö 39 Asukkaiden riitely sähkönkulutuksesta. 40 Piisikeittiöiden liedet. 41 Piisikeittiöiden kalusteet. 42 Keittiöt kylmiä, perunoiden säilytys talvella asuinhuoneissa. 43 Polttopuiden säilytyspaikat ja laskiämpärit; lasten ja naisten oleskelu yhteiskeittiössä. 44 Mahtuminen lieden ääreen ja vuorottelu. 45 Kahvin keitto ja pannukakun paisto kamarin uuninsuussa.
DOI: 10.58167/twvitd
title: AK4170 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ristin pelimannit,joht. Oiva Ikonen 01 Yhtyeen esittely. 02 Tuulen henkäys, rajakarjalainen valssi. 03 Tyyskä-sottiisi. 04 Valssi Ilomantsista. 05 Myllärin polkka, sov. Oiva Ikonen. kopio radiosta, äänitetty 1972
DOI: 10.58167/cdgdve
title: AK4778 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Alaspää, Toivo,kantele 09 Polkkasikermä. 10 Tastulan Matin sottiisi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, yli 31-vuotiaat. Pölönen, Seija,kantele 01 Venehessä vetten päällä. 02 Linjaalirattaat. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Taidelinja, 17-30-vuotiaat. Vornanen, Marke,kantele 05 Venehessä vetten päällä. 06 Rannallaistuja. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Taidelinja, 17-30-vuotiaat. Alaspää, Sulo,kantele 07 Vinetan kellot, valssi. 08 Jenkka. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, yli 31-vuotiaat. Pihlainen, Eero,kantele 13 Eeron jenkka. 14 Setä Hermannin valssi. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, yli 31-vuotiaat. Rummukainen, Anu,kantele 03 Karjalan kirkonkellot (A. Väisäsen mukaan sov. Paul Salminen). 04 Pium paum kehto heilahtaa (A.Killinen, sov. Kauko Kaski). Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Taidelinja, 17-30-vuotiaat. Salo, Martti,kantele 15 Kun tunturien yli kerran yksin kävelin, oma sävellys. 16 Njaskopetvuopajan hidas valssi, oma sävellys. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, yli 31-vuotiaat. Kahilainen, Lauri Olavi,s. 1.3.1916 Viitasaarella, asuu Jyskässä, kantele, perinnelinja, yli 31- vuotiaat 11 Hymni Väinämöiselle (Louhi ylistää tyttärelleen...). 12 Itkupolska. Kanteleensoiton Suomen mestaruuskilpailut Oulussa 11.11.1978. Järjestäjä Suomen Kanteleensoittajat ry. Perinnelinja, yli 31-vuotiaat.
DOI: 10.58167/w1yzta
title: AK5222 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Värälä, Hugo Henrik,s. 26.11.1910 Hämeenkyrössä, maalarimestari, viulu 01 Kertojan ja hänen isänsä henkilötiedot. 02 Kertojan setä 2- ja 3-rivisen hanurin soittaja Antti Värälä; isän kotitalo. 03 Kertojan työt maalarina ja kirvesmiehenä, muutto Tampereelle, työt lentokonetehtaassa. 04 Kertojan viulunsoittajana, tallentajana, sovittajana; nuotinlukutaidon oppiminen. 05 Kertojan viulunsoiton aloittaminen ja viulunrakennusyritys. 06 Kertojan ensimmäinen ja toinen viulu. 07 Sävelmistön oppiminen sedältä Antti Värälältä, sedän soittoharrastuksen loppuminen. 08 Muita viulupelimanneja kertojan kotipaikkakunnalla. 09 Kertojan ja Lähteenmäen veljesten soittaminen iltamissa Lavajärven Päivälässä v. 1920-30. 10 Kertoja Kravatit-nimisessä tanssiorkesterissa Viljakkalan Karhella, orkesterin jäsenet: Hugo Värälä, viulu, Kaarlo Einola, harmonikka, Väinö Noppa, rummut, Eero Noppa, mandoliini ja laulu. 11 Eero Noppa Jalasjärven kvartetissa television kykyjenetsintäkilpailussa. 12 Kravatit-orkesterin toiminnan loppuminen v. 1937, kertojan soittoharrastuksessa 25 vuoden tauko. 13 Kertojan soittoharrastuksen elpyminen uudelleen. 14 Pirkkalan pelimannipiirin perustaminen, sen ensimmäinen vetäjä ja kertojan meno mukaan pelimannipiirin toimintaan. 15 Pelimannipiirin toinen vetäjä, kertoja vetäjänä nykyään. 16 Kertojan kokoama ja kustantama nuottivihko. 17 Kertojan sävelmämuistiinpanot vanhaan viljakkalalaiseen lauluvihkoon, n. 40 kpl. 18 Kertojan Pirkkalasta keräämät laulut ja niihin muistamat ja nuotintamat sävelmät, n. 80 kappaleen kokoelma. 19 Pirkkalan vanhat pelimannit. 20 Kertojan nuotintamia kappaleita hanuristi Frans Aroselta Aniasta. 21 2-rivisen hanurin soittaja Iivari Halme. 22 Viulunsoittaja Kalle Jalonen. 23 Viulunsoittaja Vihtori Mäkelä Viljakkalasta, kertoja nuotintanut. 24 Kertoja ei muista vanhempaa klarinetinsoittajaa Pirkkalasta. 25 Muita soittajia Pirkkalassa. 26 Harmonikanrakentaja ja -korjaaja Yrjö Elomaa, kertojan työt Elomaan kanssa. 27 Yrjö Elomaan elämänvaiheita. 28 Yrjö Elomaan verstas, hänen tekemiään harmonikkoja mm. Kansanperinteen laitoksella ja Matti Järvenpäällä Kyröskoskella. 29 Elomaan Pirkkalassa tekemien harmonikkojen määrä; kertoja ei muista Sameli Elomaan vierailleen Pirkkalassa. 30 Yrjö Elomaa Majaniemellä Pispalassa tekemässä harmonikkoja ennen oman verstaan perustamista. 31 Yrjö Elomaan luonne kertojan muistamana; kertojan ja Yrjö Elomaan kalastusretki. 32 Yrjö Elomaan harmonikan soittaminen. 33 Harmonikkojen tuominen korjattavaksi Elomaalle.
DOI: 10.58167/sub3zk
title: AK5103 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kumpulainen, Anna Miina,Lassintytär s. 2.10.1900 Lapinlahdella 01 Kertojan äiti osannut käyttää sieniä ruoaksi. 02 Sienien keruun alkaminen kauppias Halosen toimesta n. v. 1912-13, sienien myynti huomattava tulonlähde. 03 Pärekori eli konttivasu sientenkeruuastiana. 04 Sienien keruu ensin esiliinan helmaan, siitä vasuun. 05 Kerätyt sienilajit. 06 Sienien keittäminen myyntiä varten. 07 Sienien kuljetus kauppaan. 08 Sienien keruu tulonlähteenä ja sienien keruu nykyään; kauppias Kalle Halonen. 09 Sienien käyttö ruoaksi, sienipullat. 10 Muut sieniruoat, suolasienien syöminen. 11 Pelimannit: Paldaniuksen suvun viulupelimannit Antti Paldanius ja hänen poikansa Aku, Viljami ja Arttu Paldanius. 12 Antti Paldaniuksen elämänvaiheita, tulo Jussilan isännäksi. 13 Paldaniuksen poikien talot. 14 Aku Paldanius, harmonikan- ja viulunsoittaja. 15 Tanssi, kertojan äiti maininnut purpurin ja katrillin. 16 Katkelma tanssilaulusta "Näin veetään verkoo, näin kuotaan sarkoo", sen tanssiminen. 17 Piirileikkilaulu "Kalliolle kukkulalle rakennan minä majani". 18 Kätkyen käyttö. 19 Kertojan äiti Anna Sohvi o.s. Byman kankaiden kutojana. 20 Nuorimman sisaren hoitaminen ja tuudittaminen kätkyessä. 21 Kätkytlaulu "Tuuti tuuti tupakkarulla, kuka siun käski tänne tulla". 22 Kätkytlaulu "Aa aa allin lasta, pientä orporaukkaa". 23 Lauluja ei kirjoitettu vihkoon. 24 Laulaminen työtä tehtäessä, erityisesti navetassa; heiniä ei poljettu laulun tahdissa. 25 Pieleksen teko. 26 Laulaminen lypsyllä. 27 Karjankutsu "Ptrui piikoja". 28 Lampaiden kutsu "Piiki palalle"; kertoja ei muista hevosen kutsumista. 29 Koiran kutsu "Se se se, Vahti se". 30 Sian kutsuntaa. 31 Kissan kutsuntaa. 32 Koiria kutsuttu myös viheltämällä. 33 Kertojan lapsuudessa ei tunnettu mämmiä. 34 Ei potaskan tekoa, pihkan kerääminen; pihkan kerääjä ja tervankeittäjä Pekka Lipponen. 35 Tervan käyttö rekiin ja kärrynpyöriin, sanonta "Minkäs teet, tee tervan kanssa". 36 Mahlan laskeminen, sen juominen ja juottaminen lehmille. 37 Vanhat miehet säänennustajina. 38 Säänennustussanonta "Kun kuu kynsistään riippuu, tulee paha ilma". 39 Pitkänperjantain tuisku kesän hallaöiden enteenä. 40 Sananlaskuja selityksineen: - "Jos terva ja löyly ei auta, se tauti on kuolemaksi" - "Ei niin suurta iloa, ettei kyyneleitä, eikä niin mustaa murhetta, ettei jotakin toivoa" - "Ennen varis kuin vaevan nähnyt" - "Niin metsä vastaa kuin sinne huutaa" - "Parempi myöhään kuin ei milloinkaan" - "Älä sorra sorrettua, älä moiti moitittua" - "Ennen mies maansa myöp, ennen kuin sanansa syöp" - "Sitä myöten silmät peässä kuin on otsakin leveä" - "Kaunis on kakku päältäpäin, sisus sirkkoja täönnä" - "Siinä pieni pisteleksen, missä iso käänteleksen". 41 Sanonta "Levitellen lehmän anti, kaihtien kalan kutu", sanonnan taustana oleva uskomus. Kesto: 00:32:39
DOI: 10.58167/t31wus
title: AK4296 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Kertoja ei käynyt koskaan elokuvissa. 02 Seurantalolla esitetyt näytelmät. 03 Lihan paistaminen uunissa olkien päällä. 04 Lihassa ei paljon rasvaa. 05 Lihan paistaminen uunissa olkien päällä. 06 Kaalin viljely Karhulla, isä ei syönyt kaalia. 07 Kaaliruoat. 08 Ohraa ei viljelty paljon, ei ohraleipää. 09 Kertoja saanut tattaripuuroa Seinäjoen sairaalassa. 10 Eväsruoat. 11 Kertojan lapsuudessa ei voita; naapurin emännän piimän teko kirnuamalla, ei osannut tehdä voita. 12 Talojen työväen huonot eväät. 13 Venäläisten poikien piilottaminen korkoossänkyyn Niemenkylässä tarkastajan tullessa, äidin tädin mies Riflanti. 14 Äidin tädin mies Riflanti Rookoolissa renkinä, rengin suuttuminen huonoista eväistä. 15 Kinkerit. 16 Joka ei oppinut lukemaan, joutui jalkapuuhun; erään näytelmän kohtaus. 17 Kertoja osasi 6-vuotiaana aapiskirjan ulkoa, oppiminen vanhemman veljen opetellessa lukemaan. 18 Kertojan lukeminen ensimmäisillä kinkereillään; joskus myös lukkari kuulustelijana. Kesto: 00:17:07