cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/uw8tu8
title: AK4389 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Annila, Justiina o.s. Saari,s. 1.5.1898 17 Kertojan henkilötietoja. 18 Kertojan tulo Kärnästä Tarvolaan. 19 Uudentuvan Matti, pyhäkoulunpitäjä Kärnässä kertojan lapsuudessa. 20 Kertojan pyhäkoulussa oppima laulu. 21 Virsi "Oi ihminen mielees se paina tää maailma ajallinen". 22 Pyhäkoulun ohjelma kertojan nuoruudessa; Uudentuvan Matin lapsille pitämät saarnat. 23 Kertojan uskonelämän eri vaiheita. 24 Kertojan heränneet omaiset. 25 Heikki Saari kertojan "synnytysisä" (pappi joka puhui seuroissa, joissa kertoja koki herätyksen). 26 Pappi-Iisakin vaikutus kertojaan. Tapola, Ilmari,s. 7.7.1905 01 Suosikkitanssit sodan jälkeen. 02 Tanssisoitannon luonteenomaisia piirteitä ennen sotia. Olli, Kalle,s. 17.11.1906 03 Kertojan henkilötietoja. 04 Kertojan muistoja isoisänsä Pappi-Iikan, tunnetun saarnamiehen matkoista ja toiminnasta maallikkopuhujana. 05 Seurojen pito kertojan kotitalossa. 06 Kuuluisia puhujia kertojan lapsuudessa. 07 Pappi-Iikan moraalinen asennoituminen. 08 Pappi-Iikan saarnojen sisältö ja kotona vallinneet säännöt ja tavat. 09 Pappi-Iikan suhde papistoon. 10 Pappi-Iikan suhde muihin kyläläisiin. 11 Kertojan kilpa-ammuntaharrastus ja sen alkaminen. 12 Vanhan polven ampujia Lappajärvellä: Antti Rinne, Theodor Ahde (ampumahiihtäjä), pyssysepät Murtoniemi ja Iivari Varimäki. 13 Kertojan ammunnan piirimestaruudet. 14 Kertoja maajoukkueessa. 15 Piirin parhaita ampujia. 16 Kertojan ammuntakilpailuissa saamista palkinnoista.
DOI: 10.58167/rafqtf
title: AK4550 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Viljanen, Elsa Kristiina o.s. Lundgren,Kustaantytär s. 5. 3. 1896 Kustavissa 08 Laivojen rakentaminen Kustavissa. 09 Kertojan isä merimies. 10 Kertojan henkilötietoja. 11 Lapsuudenkodin asuinrakennus. 12 Taksvärkin teko. 13 Leivän leipominen. Virtanen, Maria o.s. Lehtonen,s. 30. 9. 1893 Pyhämaalla 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Lapsuudenkodin asuinrakennus. 03 Kertojan isän purjehtiminen jahdillaan, halkojen osto ja kuljetus Turkuun. 04 Kertojan polven loukkaantuminen ja parantuminen itsestään. 05 Halkojen lastaaminen laivaan. 06 Kertojan isän jahti "Ahab", sen vaihtaminen kalkkijahtiin. 07 Varvinpaikat Pitkälläluodolla ja Pääskyluodolla.
DOI: 10.58167/h45w3n
title: AK4653 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Uusi-Rauva, Betty o.s. Holppi,s. 14.9.1900 33 Hääaterian tarjoilu Mouhijärvellä, hääruokia ja -juomia. 34 Mouhijärveläinen sahti. Uusi-Rauva, Arvo,s. 24.1.1897 01 Mouhijärven ensimmäiset autot. 02 Radiot Mouhijärvellä, aluksi kidekoneita; suhtautuminen radioihin. 03 Sähkön tulo Mouhijärvelle, erimielisyyksiä. 04 Savityöt, saviastioiden valmistus ja mudanajo. 05 Mudan ja lannan käyttö pelloilla. 06 Postipaikat Mouhijärvellä, postin kulku ja postipillin käyttö. 07 Hevosposti ja jalkaposti, postin säännöllisyys. 08 Postinkulun kehitys. 09 Aamulehti ensimmäinen sanomalehti kertojan aikana, vanhemmat lehdet; lehtien haku kirkossakäynnin yhteydessä. 10 Rahdinajo Mouhijärvellä, kauppa- ja sahatavaran kuljetus. 11 Tarinoita maantierosvoista Tökholmin kankaalla Lavian lähellä. 12 Silakoiden haku Porista. 13 Kyläkirjaston kuvalehti; suurlakon jälkeen ilmestyneet vasemmistolaiset lehdet Kontinmäellä Pikku-Lenolassa, lukutupa. 14 Pikku-Lenolaan ja kertojan kotiin tulleet lehdet. 15 Työväenliike Mouhijärvellä, työväentalo Tervamäessä; Tervamäen työväentalon palaminen. 16 Työväenliikkeen alku Mouhijärvellä, yhtenä syynä taksvärkin kovuus. 17 Työväenliike Mouhijärvellä. 18 Kulkijoita pulavuosina, vähän kertojan kotikylässä. 19 Kulkijoita nälkävuosina 1860-luvulla. 20 Väkisten Matti, eläintenparantaja; Väkisten Matin rohdot ja lääkintätavat, esimerkkki. 21 Tyrvään Manta ja hänen tyttärensä Hulda, kansanparantajia. 22 Lääkäreitä Porista Huldan luona. 23 Ruotuvaivaisten hoito, ei kertojan kotona kertojan aikana; Paimen-Hemmi, kulkukauppias, ruotivaivainen. 24 Köyhäinhoito varhemmin ja nykyisin, kunnalliskodin tulo. 25 Kertojan isä ei mukana kunnallisissa asioissa. 26 Yleinen suhtautuminen kunnalliskotiin. 27 Ei mielisairaita kertojan kodin lähellä. 28 Kiviranta, viulunsoittaja, hääpelimanni; Kivirannan tilan sijainti. 29 Vähän hanureita, suhtautuminen niihin kielteinen; Kiviranta pitäjän pelimannina. 30 Häiden vietto, kertoja ei tunne rahatansseja, häälahjat. 31 Hää- ja hautajaiskonvehdit, niiden ulkonäkö ja hankkiminen. 32 Mouhijärveläisiä ruokia 35 Sahdin valmistus ja valmistusajat. 36 Sahtikuurna kertojan kotona, sahtiaineet ja sahdin keittäminen. 37 Maltaiden liotus, idätys säkissä, imellytys löylyssä ja kuivaus. 38 Nuorten kokoontuminen mallassaunoissa, maltaiden syöminen. 39 Ruis- ja ohramaltaat. Kesto: 00:31:55
DOI: 10.58167/wqnz5r
title: AK4993 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Saarikko, Ellen Matilda (Elli),s. 8.3.1898 Suodenniemellä 01 Henkilötietoja. 02 Kertoja maatalon tytär, torimatkat hevosella Tampereelle ja Vammalaan maataloustuotteita myymään. 03 Hevoset pelkäsivät autoja, kertoja hankki auton v. 1926. 04 Auton osto Tampereelta, avovaunu Chevrolet. 05 Ajokortin hankinta, ensin yksityiskortti ja sitten ammattikortti. 06 Auton palo Kankaanpään laulujuhlilla 1927, ei palovakuutusta. 07 Chevrolet-umpivaunun hankkiminen seuraavaksi. 08 Henkilökyytien ajaminen ensimmäisellä autolla. 09 Ei muita naiskuljettajia 1920-luvulla. 10 Linja-autokortin hankkiminen v. 1928, ammattiajokurssit Tampereella. 11 Linja Tampere-Lavia, vuodesta 1932 myös Kankaanpäähän; kertojan miehellä Alpo Korhosella linja-auto, Ford. 12 Kertojan ajaminen: kuljettajien vapaapäiviä ja tilausajoja, v. 1931-32 Chevroletilla. 13 Talvella ei ajettu vielä v. 1927-28. 14 Talviliikenne vuodesta 1929: lumen lapioiminen, kettingit, teiden auraus. 15 Alkuun yksi vuoro päivässä, v. 1934 toinenkin vuoro, auton yöpyminen Kankaanpäässä. 16 Linja-auton matkustajat ja tavarakuljetukset. 17 Suutarien kuljettaminen henkilöautolla Tampereen markkinoille jalkineita myymään. 18 Kankaanpään koriteollisuus, koreja ei kuljetettu. 19 Polkupyörien kuljetus linja-autoissa. 20 Ei auton jääntiä matkalle, huolto Tampereella. 21 Maksun ottaminen, ei rahastajaa. 22 Suhtautuminen naiskuljettajaan: poliisit kysyivät ajokorttia usein. 23 Vaaratilanteet, ei ojaanajoja; pyörissä ketjut liukkaalla kelillä. 24 Rengasmerkit: Goodyear, Michelin, Nokia, Pirelli. 25 Kertojan ajaminen talvi- ja jatkosodan aikana. 26 Kertojan liikenneluvan hankkiminen itselleen avioeron jälkeen 1940-luvulla. 27 Kertojalla 9 autoa, Tampere-Kankaanpää- sekä paikallisvuorojen ajo. 28 Kertoja myynyt yrityksensä Länsilinjoille v. 1972, ajokortista luopuminen vuosi sitten. 29 Liikennöitsijän työn raskaus ja verotus. 30 Kertoja asunut vuodesta 1958 Tampereella, firman kotipaikka Tampere. 31 Vuokratallit Kankaanpäässä ja Suodenniemellä. 32 Linja-automerkit: viimeksi Volvo, Scania, Mercedes ja Trader, aiemmin Chevrolet, Volvo, Austin, Sisu, Scania. 33 Kertojan mielestä Scania paras, Austin hyvä mutta pieni; Scaniat dieselautoja. 34 Volvoissa paljon vikoja: vaihdelaatikko ja moottori. 35 Ensimmäinen Sisu v. 1951 hyvä, Leyland-moottori. 36 Lumessa ajaminen helpompaa, jos edellä ei jälkiä. 37 Katkerat kokemukset kilpailusta, sodan jälkeen kertojaa yritettiin saada pois maantieltä. 38 Pirtukyydit henkilöautolla, linja-autoissa ei kuljetettu pirtua. 39 Linja-autojen katsastus. 40 Lippujen osto linja-autoasemilta vähäistä. 41 Ylimääräisen linja-auton antaminen lainaksi ruuhka-aikoina. 42 Puukaasuttimet. 43 Henkilöauton käyttö, taksitoiminta. 44 Kertojan asuinpaikka. 45 Aikataulut.
DOI: 10.58167/hzjogi
title: AK5087 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Koutonen, Väinö,s. 4.4.1911, sirkkelisahuri 01 Laulu "Tuttua polkua jalkaisin käyn". 02 Laulu "Kylänpä karkeloissa tulin tyttö sinut tuntemaan". 03 Piirileikkilaulu "Nyt on tytöt yksin". 04 Laulu "Silloin Suomes oli kauneimmillaan". 05 Laulu "Missä on sen hauskempi hevosmiehen olla". 06 Laulu "Oli kerran hevosmaakari". 07 Laulu "Viipurista aion minä pienen laulun laulaa". 08 Laulu "Jos Aatami mä oisin ja Eevan löytäisin". 09 Laulu "Minä Matti tästä matalasta maailmasta". 10 Laulu "Mustalaiseksi olen syntynyt". 11 Laulu "Tuolla rantamökissä istuvi hän". 12 Laulu "Tuota oon miettinyt jo monta viikkoo". 13 Laulu "Tuonelan talohan se järven rannalla punaiselta hohti". 14 Laulu "Syysyönä niin synkkänä synnyin".
DOI: 10.58167/uzhprk
title: AK4845 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pihlajamäki, Juha Reinhold,s. 14.4.1904 01 Säiden muutoksia. 02 Kertojan huomioita auringosta. 03 Vanhan ajan ilmasto staattisuus nykyiseen verrattuna. 04 Ikiliikkujan keksimiseen innostunut henkilö Ylihärmässä. 05 Laukkuryssät ja posetiivinsoittajat. 06 Viiden pennin Maija, Raskun Maija, Lukkuruus-Kaisa, erikoisia kulkijoita. 07 Nappikauppiaita ja nahkanostajia. 08 Pläkkikauppiaita. 09 Saviastioiden myyjät. 10 Lumpunostajia. 11 Luiden ja jouhien kerääjiä. 12 Terva- ja pikiöljykauppiaita. 13 Pikiöljyn käyttö lääkkeenä. 14 Syöpäläiset , niiden hävittäminen. 15 Syylien poistaminen hiuksella. 16 Kummitusjuttu. 17 Aarrevalkeat. 18 Pääsiäisvalkeat. 19 Kertojan käsitys tähdenlennoista. 20 Linnunradan mukaan lentäneet saksalaiset. 21 1910-luvun alun ilmapallolento. 22 Väinämäki ja Matti Mäkinen, valokuvaajia. 23 Veren hyydyttäminen hämähäkinverkolla. 24 Hämähäkin tappaminen, huonon onnen tuova tapa.
DOI: 10.58167/tq80vw
title: AK4423 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lindvall, Erik Johan,viulu 01 Häämarssi Munsalasta. 02 Viinapolska. 03 Morsiamen ensimmäinen valssi. 04 Vanha polkka. 05 Hassu sottiisi. 06 Jonas Borgmestars: Fias polka. 07 Slätvals. 08 Trim-tram, kuinka koivu on kaunis, polkka. 09 Kengo-Antas menuett. 10 Bagg-Matts polska. Kesto:00:18:59
DOI: 10.58167/wbqj2f
title: AK4162 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kannosto, Mauno,s. 12.4.1915, laitosmies, 5-rivinen harmonikka 01 Jusleenin valssi. 02 Vanha kauhajokinen valssi. 03 Laulurastaan valssi Kauhajoelta. 04 Vanha kauhajokinen juoksuvalssi. 05 Elomaan valssi "Sängylle päin". 06 Valssi Morjesta Manta. 07 Karilan poikien masurkka. 08 Alakurikan Samelin masurkka. 09 Seelmannin masurkka. 10 Vanha kauhajokinen masurkka. 11 Haapaveden masurkka. 12 Toivion Iisakin Esterin masurkka. 13 Klasilaasen sottiisi. 14 Karjapiian huolia, jenkka. 15 Pappilan pellolla, jenkka. (1-rivisellä) 16 Upsalan minnejenkka. 17 Tunturin kellot, jenkka. 18 Jenkka. 19 Viulupelimannin jenkka. 20 Kukkuva kello, jenkka. 21 Kaksipa poikaa Kurikasta, jenkka. 22 Isontalon Antti ja Rannanjärvi, jenkka. 23 Jusleenin sottiisi. 24 Vanha jenkka. Kesto: 00:33:10
DOI: 10.58167/qdsy9i
title: AK4371 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vainionpää, Hermanni,s. 27.7.1897 01 Lammin Matti ylivoimaisena tappelijana eräissä häissä. 02 Lammin Matin ulkonainen olemus. 03 Viulupelimanni Matti Haudanmaa koskenperkaustyössä. 04 Poratessa laulaminen; kauhavalainen Taipale, vakituinen laulattaja. 05 Eräs kauhajärveläinen valtion seppä. 06 Kosken rakentamistyön eri vaiheita. 07 Juntattaessa lauletun laulun loppukaneetti "Hei juu ja junttammepoo". 08 Junttaamisesta ja sillanrakentamisesta. 09 Junttalaulu Siekkilän Katrin markkinareissu. 10 Junttaamisen aloittaminen ja laulaminen sen yhteydessä. 11 Junttalaulu "Sepän sälli se opin käynyt oli Saimaan kanavalla juu". 12 Koskenrakentajien kummitustarinat ja niiden vaikutus kertojaan poikasena, eräs muisto. 13 Eräs kummitustarina Kortesjärveltä. 14 Toinen kummitustarina Kortesjärveltä. 15 Kummitustarina. 16 Kanteletta soittavat kulkijat. 17 Viipurilaisia rinkelikauppiaita. 18 Suuria tappiollisia metsäkauppoja Lappajärvellä. 19 Lappajärveläisiä Väinämöisen kanteleen soittajia: Koskela Kusti, Pokela Matti, Lantelan räätäli. 20 Kertojan arpajaisissa voittama kantele (aikaisempi omistaja Fredrikki Perälä). 21 Fredrikki Perälä, viulunsoittaja.
DOI: 10.58167/0wkn7p
title: AK5061 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Löytynoja, Kaarlo,Joonaanpoika s. 13.10.1912, kantele 01 Huhtapuhtoon kuuluvat talot. 02 Kertojan henkilötietoja; vanhemmat: isä Joonas Löytynoja, s. 1884, äiti Hilma o.s. Haapakoski, s. 1899. 03 Kertojan tulo Ämmälään v. 1915, kertojan äitipuolet. 04 Vanhan virsikirjan virsi "Jo heräjä kristikunta". 05 Vanhan virsikirjan virsi 263 "Oi Kriste kunnian kuningas". 06 Edellisten virsien veisaaja Maija Pesälä Visurista. 07 Vanhan virsikirjan virsi 62 "Ah Jeesus elämän Herra". 08 Vanhan virsikirjan virsi 42 "Herra korkiasti kiitetty olkoon", 6.-8. säkeistö. 09 Vanhan virsikirjan virsi 82 "Halleluja, kiitetty Luoja". 10 "On kesän kirkas huomen", kanteleella soitettuna (x2). 11 Siionin virsi "Sun sanas Herra kutsuu luokses meitä", kanteleella soitettuna. 12 Edellinen soitettuna uudestaan. 13 Kertoja tehnyt viisi kanteletta, ensimmäinen kantele v. 1929, kertojan sotareissulla tekemät kanteleet ja kertojan viimeksi tekemä kantele. 14 Kertojan kansalaisopistossa tekemä 36-kielinen kantele. 15 Raudaskylän kanteleensoittajia ja -tekijöitä: Jussi Sorvisto ja Antti Koskela. 16 Otto Huhtakangas, kanteleentekijä, ja Arvo Huhtakangas, kanteleensoittaja. 17 Kertojan veli Veikko Löytynoja, kanteleensoittaja. 18 Kanteleen tekeminen Raudaskylän kristillisessä kansanopistossa. 19 Jaakko Kangas, kristillisessä kansanopiston viimeisin veistonopettaja; Erkki Sipilä Rautiosta, kansanopiston veistonopettaja 1930-luvulla, Joonas Seppälä veistonopettaja Sipilän jälkeen. 20 Kansanopistossa tehdyt kanteleet tasaperäisiä ja suorasivuisia. 21 Kertoja ei muista viulunsoittajia olleen lähiympäristössä; Väinö Marjakangas eli Leppäniemen Väinö, viulupelimanni Kariperältä. 22 Kertojan viulunsoitto. 23 Arvi Löytynoja eli Saaren Arvi, viulunsoittaja Löytynperältä.
DOI: 10.58167/jtwd2g
title: AK4707 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peltola, Pentti Matias,s. 16.1.1921 Alajärven Möksyssä, viulu, mandoliini 01 Uudentuvan Matin valssi, mandoliinilla. 02 Polkka, mandoliinilla. 03 Jatsin tulo, ensimmäisiä jatsikappaleita. 04 Jatsi "Sä kaunehin oot", viululla. 05 Jatsi "Puuseppää aina tarvitaan", viululla. 06 Soitetut tanssit. 07 Häiden aloittaminen marssilla. 08 Soinilaisen aloittaminen. 09 Kahvilla käynti häiden aikana. 10 Häiden aloituksena käytetty marssi "Muistoja Pohjolasta", viululla. 11 Tanssien lopettaminen marssilla. 12 Pelimannien palkkion saaminen. 13 Huuliharpun käyttö sota-ajan tanssien säestyksessä. 14 Siltoja, joilla tansseja pidettiin. Tienhaara, Joeli,s. 1.12.1888 15 Kertojan henkilötietoja ja elämänvaiheita. 16 Kertoja Amerikassa ja Kanadassa. 17 Kertojan lopullinen paluu Suomeen. 18 Piilopirtit Hautaniemessä, ilmeisesti Suomen sodan aikaisia. 19 Kertojan näkemä uni Amerikasta lähtiessään. 20 Kertojan erikoinen tapa säestää käsillään omaa lauluaan. 21 Karijokelainen polkka rallatettuna ja käsillä säestettynä. 22 Jenkkalaulu "Paattini on minun ankkuroitunu Kallaveden rantaan", käsillä säestettynä. 23 Kertoja oppinut paimenpoikana ollessaan erikoisen säestystapansa "rupsuttamisen". 24 Valssin säestystä käsillä. 25 Polkan säestystä käsillä. 26 Jenkkalaulu "Poijat ne iltasella kosimaan lähti", säestys käsillä. 27 Jenkkalaulu "Kaisu ja Maija ne kahvia joivat", säestys käsillä. 28 Edellisen jenkan alkuperä. 29 Hemminki Harju, viulisti, amerikankävijä. 30 Jenkkalaulu "Poijat ne iltasella kosimaan lähti", säestys käsillä.
DOI: 10.58167/h0lams
title: AK4466 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala, Eedla Elina Juhontytär o.s. Saari,s. 15.4.1911 Muoniossa, asunut Kittilässä 25 vuotta 15 Kertojan henkilötietoja. 16 Karjanhoito kertojan lapsuudenkodissa, lampaiden laidunpaikka Jerisjärven Isosaaressa. 17 Isosaaren talot. 18 Kertojan henkilötietoja, Alan suvun alkuperä. 19 Kertojan ensimmäisen miehen kuolema, metsästysonnettomuus. 20 Kertojan toinen miesJohannes Ala; kertojan syntymäaika. 21 Isosaari ja sen maanviljely, viljan korjuu ja kuivaus, puinti riihessä. 22 Kertojan kotitalo Juho Saaren talo. 23 Ohran leikkuu, kuhilaiden ja haasioiden teko, elojuhla puinnin jälkeen. 24 Kalastus: hauen, siian ja muikun pyynti; apajapaikkoja. 25 Kalakeiton eli tauron keittäminen nuotalta palattaessa. 26 Nuotanveto. 27 Kalojen kuljetus Muonioon veneellä ja Kittilään kärryillä ratsutietä myöten, Kittilän ratsutien reitti, veneellä Rauhalanrantaan. 28 Myllyt: Kittilän mylly, Keimiojan mylly. 29 Talvitien kulku Pöntsän kautta, kärrytie kesällä. 30 Osa Isostasaaresta luonnonsuojelualueena, Jerisjärvi ja Äkäsjärvi. 31 Kertojan veli, eräs tapaus. 32 Useita viikkoja kestävä kelirikko, ruokavarastot sen ajaksi. 33 Kauppa Muotkavan talossa kertojan nuoruudessa, asiointi Muoniossa, kulku sinne hevosilla ja poroilla. 34 Hevosen uittaminen saareen peltotöitä varten. 35 Ei lauttaa eikä proomua Isoonsaareen kulkua varten, veneet kertojan nuoruudessa. Hanhela, Helli Katariina,s. 12.12.1906 09 Kertojan mielipide veljestään Pietari Hanhelasta. Hanhela, Mikko Mikonpoika,s. 29.9.1897 Kittilän Hanhimaassa 01 Kertoja poromiehenä, tokan kuljetus. 02 Huhuilu porojen kuljetuksessa. 03 Kertojalla lampaita ennen sotaa, laitumelta noutaminen, eräs tapaus. 04 Musti, kertojan musta lammas. 05 Lampaiden karkaaminen, eräs tapaus. 06 Kertoja opettanut lampaat seuraamaan häntä, lampaiden suhtautuminen kertojaan. 07 Kertojan paluu evakosta ja lampaiden löytyminen sodan jälkeen. 08 Lampaiden kuljetus kylän läpi. 10 Kertojan veli Pietari Hanhela, karhunpyytäjä. 11 Kertojan veljen ampumat karhut, niiden pentuja eläintarhassa. 12 Ei tietoa keihäällä tapetuista karhuista. 13 Kertojan veli metsästäjänä. 14 Karhuille tehty pyydys. 36 Kertojan henkilötietoja. 37 Kalastus Ounasjoessa kertojan nuoruudessa. 38 Kivi-Heikki, kalastaja, poromies. 39 Tuohustaminen joessa luvatonta, Kivi-Heikki tuohustamassa, eräs tapaus. 40 Tuohustamisen alkaminen Laurin päivän aikaan. 41 Kalansaaliit, kalalajit, kalapaikat ja -matkat syksyllä, kalojen arvojärjestys. 42 Ounasjoen lohien koko, taimenten pyynti. 43 Järvipyynti, siikojen istutus Silmäjärveen v. 1932. 44 Siianpyynti ja pyyntilupien myöntäminen.
DOI: 10.58167/jdhx1a
title: AK5060 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Löytynoja, Silja Eriikka (Riikka) o.s. Kukkurainen,s. 30.7.1899 Nivalassa, talousopettaja 32 Kertojan henkilötietoja, Kukkuraisten suku. 33 Kertojan työt. 34 Kertojan syntymäkoti, vanhemmat herännäisiä. 35 Kertojan koulunkäynti Haapavedellä, talouskoulun käyminen. 36 Talousopetus Ylivieskassa, opetettavat aineet: ruokatavaraoppi, kodinhoito, kirjanpito. 37 Talousopetusta vain tytöille. Peltonen, Laina o.s. Kytömäki,Juhontytär s. 11.9.1916 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä. 03 Kertojan piiskansaannit seuroissa riehumisen takia. 04 Hartaustilaisuuksen merkitys kertojan perheessä. 05 Veisaaminen kertojan kotona, vanhan virsikirjan käyttö kertojan lapsuudessa. 06 Siionin virsikirjan käyttö kertojan lapsuudessa, kertojan pohdintaa Siionin virsikirjaan siirtymisen syistä. 07 Kertojan kotona veisatut virret, "Herra korkiasti kiitetty olkoon" ja "Älä anna mun vilpistellä" vanhasta virsikirjasta, maininta. 08 Kertojan kotona veisattu Siionin virsi 90 "Se armo on sanomaton", maininta. 09 Silmikkoraanu tyypillisesti keskipohjalainen, ylivieskalainen silmikkomalli vain joidenkin vanhojen osaama. 10 Silmikonopetuksen suunnittelu kansalaisopistoa varten, Tuula Taivassalo, kudonnanopettaja; nykyajan silmikkoraanu "yksleveä", ei saumaa välissä kuten ennen, silmikkoinnostus kansalaisopistossa. 11 Silmikoissa eri kuvioita, ylivieskalaiseen silmikkomalliin kuuluva kuusenoksista muodostettu reunaraita; kertojan kutomassa silmikkomallissa yksinkertainen kuvio. 12 Äkkilän Eeva, silmikonkutoja Kantokylältä. 13 Suoma Haapakoski, silmikonkutoja Ylivieskan kirkonkylästä. 14 Helmi Harju, kutoja kirkonkylästä. 15 Elina Löytynoja, o.s. Päivärinta, kutoja, käsityönopettaja. 16 Vanhoja silmikonkutojia enää vähän elossa; kertoja ei muista nauhantekijöitä. 17 Vähän ryijyjä Ylivieskassa, ei täkänän kudontaa, erilaisia raanuja kudottu. 18 Pukukankaita ei enää kudota kuin kansalaisopistossa, pukukankaiden kutominen kertojan nuoruudessa. 19 Suoma Hautamäen äiti kankaiden kutoja. 20 Ruusuaiheisten keinutuolinmattojen ja tyynyjen tekeminen Raudaskylän opistossa. 21 Raudaskylän opiston retket muihin kristillisiin opistoihin, vain herännäisopistoihin. 22 Oppilaspuheet ja kuorotoiminta körttiopistoissa. 23 Siionin virsien veisaaminen neliäänisesti kuorossa, joka vuosi ohjelmistossa ollut Siionin virsi 52. 24 Ei paljon yksinlaulua, ei säestettyä laulua opistossa. 25 Runonlausuntaa, vierailijana Laina Kalmari. 26 Fiia Malmivaara, runonlausuja. 27 Eräs kertojan mieleen jäänyt runo; opistossa ei opetusta runonlausunnassa. 28 Ei näyttelemistä Raudaskylän kristillisessä opistossa, suhtautuminen näyttelemiseen opistossa. 29 Vierailevia esiintyjiä kristillisessä opistossa. 30 Kristillisen kansanopiston suhteet muihin vastaaviin opistoihin Pohjoismaissa. 31 Unkarilaisten pappien vieraileminen Raudaskylän kansanopistossa 1930-luvulla, 1940-luvun lopulla opistossa vieraillut Emil Korén; kristillisessä kansanopistossa vierailleet etupäässä pappeja.
DOI: 10.58167/mnkzwa
title: AK4381 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rannisto, Sulo,s. 4.1.1904 Lappajärvellä 01 Kertojan kotipaikan selvittelyä. 02 Kertojan henkilötietoja. 03 Kertojan soittoharrastuksen vaiheita. 04 Meriläinen Niilo, kanteleella säestäjä. 05 Soittajat Aho Eemeli, Pyhälahti Antti ja pojat sekä Kärnä Oiva. 06 Kertojan muistoja Matti Haudanmaasta. 07 Iivari Hautala - "taidesoittaja". 08 Kanteleensoittajia: Meriläinen Niilo ja Koskela Kusti. 09 Siltatanssit ja sillalla soittaminen. 10 Karhusaaren seppä, urkuharmonin tekijä. 11 Viulujen rakentaminen. 12 Kanteleen rakentaminen. 13 Virsikanteleen tekijä Aleksi Ammesmäki, monitaituri, teki myös tuohitöitä. 14 Lukutuvan virsikannel. 15 Paimensoittimet kertojan lapsuuden aikaan. 16 "Piisku", lepästä tehty soitin. 17 "Rahalla meneminen", rahapolska. 18 Rahapolska häissä. 19 Häätanssin aloittaminen. 20 Viimeisiä "rahalla tanssimisia" 1940-luvulla. 21 Kertoja soittajana häissä. Kesto: 00:28:48
DOI: 10.58167/e9f9d4
title: AK4929 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eronen, Ida o.s. Suihko,s. 17.9.1902 Ilomantsin Kuuksenvaarassa, asunut vuodesta 1923 Mekrijärven Särkässä 01 Juhlaruoat: piirakat, paisti. 02 Vatkattu marjapuuro, "tuulipuuro" eli "ilmapuuro". 03 Luumuja ja rusinoita jouluksi; muita marjajälkiruokia. 04 Ruisleipä ja sen leipominen. 05 Leipää ei kuivattu, leivottava kahdesti viikossa. 06 Kukkosten valmistus, täytteeksi perunamuusia. 07 Kukkojen täytteeksi kalaa tai lihaa. 08 Kukkosten teko lauantaisin. 09 Uuniin mahtui 12 leipää, yhdestä taikinasta uunillinen. 10 Kalakukkojen teko, niihin käytetyt kalat. 11 Kuoretta ei syöty. 12 Kalakukon täytteet, kertojan kotona ei käytetty sianlihaa kalakukossa. 13 Marjoja ei käytetty kukkosissa. 14 Isoja limppuja ei tehty. 15 Ohrarieskat; ei länsisuomalaista rievää. 16 Rieskojen syönti tuoreeltaan.
DOI: 10.58167/oigwwu
title: AK4941 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kuikka, Martta o.s. Sutakoff,s. 17.8.1921 Suojärven Riuhtavaarassa, asunut Ilomantsin Viinivaarassa vuodesta 1943 01 Ruumiin saaminen painavaksi liikuttamalla salaa arkkua. 02 Kertoja nauhoittanut edellisen taian kertojan puhetta. 03 Käärmeenpiston parantaminen. 04 Tietäjä Semen Papilla sopimus käärmeen kanssa, ettei kumpikaan koske toisensa sukuun, käärmeen nuhteleminen tietäjän tyttären puremisesta. 05 Tietäjä Semen Pappi, hänen viimeinen tapaamisensa siirtolaisaikana. 06 Kertojan isä "tietoinikka". 07 Kertojan isän sisarentyttären vaikea synnytys. 08 Kertojan isä "hyväverinen", osasi auttaa synnytystuskissa. 09 "Huonoveristen" ihmisten tietoon ei päästetty synnytystapahtumaa. 10 Kertojan isä hoitanut palovammoja, mutta Ilomantsista ei löytynyt yrttejä hänen lääkkeisiinsä. 11 Kertoja haastatellut vanhoja ihmisiä, käsikirjoitus kansanperinteestä. 12 Seuraava laulu syntynyt kertojan luovuttua karjasta. 13 Laulu "Vielä eilen kilahti kello", oma sepite. 14 Lehmien ja sonnien nimiä. 15 Nimen antaminen vasikalle. 16 Musta valkoselkäinen lehmärotu, vihaisia lehmiä.