cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/n2nvar
title: AK4895 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Stenberg, Niilo,Augustinpoika s. 1.1.1904 Euran Kauttualla, sähköasentaja 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan lapsuus, lapsuuden koti tehtaan asuntorakennuksessa Juudeanmaassa, vanhan kasarmin hävittäminen rautatien tieltä. 03 Kertojan isä viilarina tehtaassa. 04 Kertoja Kauttuan kansakoulun ensimmäisiä oppilaita. 05 Bertel Ahlströmille auto v. 1916, kertojan isä autonkuljettajana jonkin aikaa. 06 Bertel Ahlströmin tarjoutuminen kouluttamaan kertojan isän lapsia. 07 Bertel Ahlströmin kuolema nuorena, tavallista Ahlströmin suvussa; Bertel Ahlström tehtaan johtajana. 08 Tehtaan isännöitsijä Lauri Överst ja insinöörit Segercrantz ja Gutter. 09 Kertojan isän liittyminen punakaartiin, aseiden korjaaminen. 10 Punakaartin aseet, osa Euraan majoitetulta venäläiseltä sotaväeltä. 11 Kertojan isän teloitus syytettynä aseiden tuonnista. 12 Kertojan isä hyvissä väleissä tehtaan isännöitsijän ja konttoripäällikön kanssa, näiden puolustuksesta ei apua kenttäoikeudessa. 13 Majuri Hertzen, myöh. Hernessalo, kenttäpäällikkönä. 14 Kansalaissodan aikana ammutut, omaisten käyminen näiden taskuja tarkastamassa. 15 Teloituksiin osallistuneen upseerin kertomaa: sydänkohtauksen saanut teloitettava ja erään pakoyritys. 16 Kertojalla säilynyt isän taskussa ollut raha. 17 Kalle Stenvall, humoristi, tervanpolttaja. 18 Stenvallin Kallen kepponen: Kyläsaaren Tuomon narraaminen kanssaan keskiyöllä aarrehautaa etsimään. 19 Haitti, maanviljelijä, kansanpersoonallisuus; hänen poikansa tapa juosta hevosen rinnalla kirkolle ja takaisin. 20 Ei ikiliikkujantekijöitä. 21 Lindbergin perheen yksinkertaisuus, Yrjö Lindbergin yritys parantaa järkeään juoksemalla metsässä hevosenluokka selässä. 22 Yrjö Lindberg hiomossa töissä, toistenkin eväiden syönti. 23 Kertoja paperitehtaalla pakkausraameja tekemässä. 24 Kertojan lähtö Helsinkiin peltisepäksi, metallityöläisten sulku v. 1926. 25 Paluu Kauttualle, ensin ulkotöihin; Poriin vedettyjen puhelinlinjojen korjaaminen. 26 Kertoja sähköliikkeiden palveluksessa ja lopuksi Lännen Sokerilla. 27 Kertojan urheiluharrastuksen alku, aliravitsemustila kansalaissodan jälkeen. 28 Kertojan kuulantyöntötulokset. 29 Jalkapallo, kertoja maalivahtina, erotuomariksi pääsy. 30 Omakotitalo Asevelikylään. 31 Ahlströmillä ei osuutta urheiluun. 32 Kertoja 25 vuotta vapaapalokunnassa. 33 Antti Ahlströmin tulo Kauttualle, palokunnan torvisoittokunta vastaanottamassa. 34 Ennen paperitehdasta toiminut rautaruukki, kertojan isä kankipajassa töissä. 35 Kertojan äidinisä Hellman metsänostajana Savijärven kanssa; Savijärven tekemä kavallus. 36 Paperitehtaan tulo, hiomo; valkaisulaitos 1930-luvun alussa, hiomon sulkeminen, massa Ahlströmin muilta tehtailta. 37 Euran Paperi, jalostuslaitos.
DOI: 10.58167/t32atx
title: AK4438 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Friman, Toivo,s. 4.7.1910 Kittilän kirkonkylässä, työmies, maanviljelijä, kunnallisneuvos 01 Leivän jatkaminen haavasta sahatuilla jauhoilla Värttiön talossa v. 1918. 02 Nälkäaika 1918, ruoansaanti huonosti järjestetty. 03 Piikkikalojen pyynti Rauduskylässä ja leivän teko niistä. 04 Marjojen syönti v. 1918, Kittilässä ei koskaan syöty sieniä. 05 Marjoja ei arvostettu. 06 Eräs sieniä kerännyt nainen. 07 Kertoja oppinut syömään sieniä sodan aikana, sienet verrattuna pettuun. 08 Kittilässä ei pidetty vuohia, kotieläimet. 09 Poron kesyyntyminen, eräs tapaus. 10 Paliskuntien vähentyminen 1900-luvun alusta lähtien Kittilässä. 11 Kittilän paliskunnat. 12 Poron merkityksen muuttuminen, nykyään vain vasat teuraaksi. 13 Porojen painon lisääntyminen vuosittain. 14 Porojen käyttö kuljetuksiin 1920-luvulla, suuri pororaito. 15 Inarin tie ainoa jalkaisin kuljettava tie. 16 Kittilän kirkonkylässä suuria poroisäntiä 1920-luvulla, ei lappalaisia. 17 Lähimmät lappalaisalueet. 18 Poron veren tallettaminen teurastuksen yhteydessä poron pötsiin. 19 Poronveren jäädytys ja myynti. 20 Poronveren käyttö leivän tekoon kertojan kotona. 32 Naudanlihan laatu. 33 Sianlihan käyttö savotoissa vuoteen 1935, amerikanläski suosittua. 34 Suomalaisen sianlihan käytön lisääntyminen 1940-luvulla, läski ja naudanliha 1930-luvulla. 35 Amerikanläskin syöminen leivän päällä. 36 Sianlihan käyttö nykyisin. 37 1930-luvulla Virosta tuotu läski. 38 Savottaruoat ennen v. 1928. 39 Ruokakunnan saaminen savottaan käräjöimällä v. 1929. 40 Keittojen keittäminen yhteisellä padalla, kahvi yhteinen, muut ruokatarpeet kullakin metsämiehellä itsellään. 41 Ruokakunta täysin yhteiseksi 1930-luvulla, ensimmäinen ruokakunta v. 1927. 42 Savottakämppä. 43 Kämpän ruokakunnan isännän, mm. viikkopalkan maksaminen. 44 Keittokaluston hankkiminen kämpille ruokakuntajärjestelmän tultua. 45 Ruokakuntajärjestelmän häviäminen 1930-luvun pulavuosina ja sen tulo uudelleen käyttöön 1930-luvun lopulla. 46 Suhtautuminen ruokakuntajärjestelmään, järjestelmän alkuunpanija Aukusti Marjala. 47 Yhtiö ei maksanut kokin palkkaa. 48 Savottakeiton valmistus 1920-luvun lopulla. 49 Perunoiden jäätyminen kämpässä ja jäisten perunoiden keittäminen. 50 Keitton ryynejä, ei perunoita. 51 Ruokailu kämpällä aamuisin, harvoin eväitä metsään. 52 Ruoan kanssa ei juomaa ennen ruokakunnan tuloa, myöhemmin kokin tekemää kaljaa. 53 Lihakeiton teko illalla, suola keiton ainoa mauste. 54 Ruokakuntajärjestelmän kehitys. 55 Räiskäleitä joskus sunnuntaisin, niiden valmistus, läski rasvana. 56 Korbulla, läskistä tehty räiskäle.
DOI: 10.58167/4cw6y6
title: AK4099 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pulkkinen, Paavo,s. 10.12.1912 Sortavalan mlk:n Kuokkaniemen kylässä, asuu Saarijärvellä, maanviljelijä, suntio 01 HSHL 54 "Kokoontukaat armon lapset". 02 HSHL 81 "Nyt kristiveljet sisaret", seurojen alitusvirsi. 03 HSHL 82 "Kiitos Karitsalle kuolleel". 04 HSHL 86 "Murheelliset Siionis". 05 Polvirukoukset seuroissa. 06 Polvirukoukset pyhäkoulussa. 07 Polvirukoukset kotona: aamu- ja iltarukoukset. 08 Rukouksen aloittaminen seuroissa. 09 Veisaaminen polvistuneena. 10 Laulukirjojen käyttö seuroissa ja kotona. 11 Veisaaminen työtä tehtäessä. 12 Virsikanteletta ei käytetty. 13 HSHL 88 "Kiitos sulle kiitos". 14 HSHL 93 "Kuluu kallis armon aika". 15 Halullisten Sielujen Hengellisten Laulujen (HSHL) ja virsikirjan käyttö. 16 HSHL 96 "Ylkä Jeesus rakkahin". 17 Muistitietoja Renqvististä. 18 HSHL103 "Kaikkinaiset kiusaukset". 19 HSHL105 "Taivas on puheena ollut". 20 HSHL106 "Elämä ja elämä ja iankaikkinen elämä". 21 HSHL120 "Iloitse suku valittu". Pulkkinen, Martta o.s. Mustonen,s. 10.9.1914 Sortavalan mlk:n Kuokkaniemessä, asuu Saarijärvellä 22 Henkilötietoja. 23 HSHL 10 "Salli Jeesus että saanen". 24 HSHL 13 "O armo ja rakkaus suur". 25 HSHL 17 "Karitsan häitten vierahat". 26 HSHL 26 "Nyt päätämme kokouksemme". 27 HSHL 68 "Ehk' on korkia ja myös vaivanloinen. 28 HSHL 70 "Monta syntistä armon Henki".
DOI: 10.58167/pzqlde
title: AK4924 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Purmonen, Sanni o.s. Palvinen,s. 20.8.1899 Ilomantsin Melaselässä 01 Työn yhteydessä ei tehty ristinmerkkiä. 02 Laulu Titanicin tuhosta, selostus. 03 Laulu Titanicin tuhosta "Aavan Atlannin ulapoita kiiti Titani innoissaan".
DOI: 10.58167/heqvho
title: AK5115 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haatainen, Arttu Juhonpoika,s. 7.8.1907 Lapinlahdella 01 Kynttelinpäivä, sanonnat "Kynttel kevättä" ja "Jos ei kylymä kyntteliä eikä Poavoja palella, niin halla on heinäkuussa ja kylymä keskellä kessee"; Sipin päivällä ei merkitystä. 02 Sanonta "Matti on jäyhä mies, mutta toinen silimä jo alakaa vettä keittee". 03 Luterilaisilla ei paastoa. 04 Laskiainen: rieska ja rokka, mäenlasku; laskiaissaunassa oltava hiljaa, etteivät itikat söisi kesällä. 05 Mäenlasku laskiaisena, koululaisten laskiaisretki. 06 Laskiaishuuto "Pitkiä liinoja ja pellavia". 07 Trullien liikkuminen pääsiäisenä. 08 Hyvälypsyisestä lehmästä leikattu nahanpala kirnunpohjien väliin tuomaan voionnea. 09 Pääsiäinen kristillisenä juhlana. 10 Sanonta "Mitä päevä peäsiäisenä, sitä on seä sären kuvussa"; auringon tanssimisesta pääsiäisenä ei puhuttu. 11 Pitkänäperjantaina pysyttiin kotona. 12 Lasten ruumiillista kuritusta ei kertojan kotona. 13 Kasken kaato Pietarin päivän aikaan. 14 Viimeiset kasket, Aapeli Valkosella kaskihalme vielä v. 1934. 15 Kaskiviljelyn työvaiheet: kaato, karsiminen, polttaminen, kylvö, kyntö. 16 Paloaatra. 17 Oksaisista kuusista tehty karhi. 18 Halmeen kuokkiminen ja aidan laitto. 19 Kolmasosa jyvistä maanomistajalle vuokraksi kaskimaasta, maanomistaja saattoi antaa riihen käytettäväksi. 20 Kaskeen tavallisimmin ohraa, kaskinauriin viljely. 21 Kertojan taikauskoinen naapuri Elias Lappalainen, syntyisin Nilsiästä. 22 Uskomus, että hammas suussa syntyneestä lapsesta tulee tietäjä; Elias Lappalainen syntynyt hammas suussa ja laitettu toisellekymmenelle tultuaan mahtitietäjän oppiin. 23 Elias Lappalaisen tulo tietäjän oppilaaksi: ruumislaudalla seisten luettu loitsu "Nyt lennä lempo tähän, suavu saatana paekalle", Elias Lappalaisen säikähtäminen, pakoon lähtö ja opinsaannin jääminen. 24 Elias Lappalaisen vaimonsa kuoleman enteenä kuulema jysäys. 25 Elias Lappalaisen pirujen pelästyminen kotimatkallaan Samuli Kainulaisen luota, takaisin kääntyminen ja yöpyminen Kainulaisella. 26 Loitsujen käyttö ja uskomukset, että joku henkilö voi saada aikaan pahaa. 27 Tapaus, jolloin Suolahden talon hevosen jalka kipeytyi Sotkamon Hiidenperällä kertojan ollessa siellä metsätöissä ja talon isäntä paransi jalan loitsimalla kivun sinne, mistä se oli lähtöisin. 28 Ei verenseisauttajaa seudulla. 29 Haltijat riihissä ja karjarakennuksissa. 30 Kiikkukallio, kylän nuorison keinupaikka 1800-luvulla. 31 Härkömäki ja Härkäkallio, nimi tullut siitä, että sonni on pudonnut kalliolta. 32 Karhumäen mökki ja Karhulähde, nimi lähteellä nähdyn karhun mukaan. 33 Puuseppä Aatu Kauppinen, Lapinlahden kirkon saarnastuolin tekijä; hänen mökkinsä paikan nimen Kolmasmäki synty. 34 Allakan käyttö ilmojen ennustamiseen. Kesto: 00:32:51
DOI: 10.58167/hvmle4
title: AK4722 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peltola, Matti,s. 23.12.1913 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan työnteko. 03 Kertoja jatkosodan aikana Petsamossa myymälänhoitajana. 04 Kertojan yhteydet luostariin Petsamossa. 05 Munkkien siirtyminen Petsamosta. 06 Luostarin toiminta Petsamossa. 07 Käsityönteko luostarissa. 08 Saksalaisille myydyt luostarissa valmistetut tavarat. 09 Jaakko Luoma-aho, viulunsoittaja. 10 Johannes Luoma-aho, viulunsoittaja. 11 Erkki ja Matti Korkea-aho, hanurinsoittajia. 12 Riihessä ja luuvassa tanssiminen. 13 Nuorisoseuran juhlat. 14 Piha- eli nurmikkotansseja Otonaholla. 15 Nuorisoseuran toiminta. 16 Kirjastoseura, kansanedustaja Matti Luoma-ahon toimesta perustettu vuosisadan alussa. 17 Torppa, nuorisoseuran oma talo. 18 Nuorisoseuran toiminnan vilkkaus. 19 Matti Luoma-aho, nuorisoseuran toimintamies. 20 Eemeli Luoma-aho, Eino Korkea-aho, opettaja Laaksi - nuorisoseuran toimintamiehiä. 21 Nuorisoseuran kuorotoiminta. 22 Opettaja Laaksin johdolla suoritettu nuorisoseurantalon rakentaminen. 23 Nuorisoseurantalon rakentamisvuosi 1935, nuorisoseurantalon rakentamisen rahoittaminen. 24 Kirjastoseuran historiaa. 25 Pohjalainen, Ilkka, Vaasa ja Pyrkijä, Luoma-ahon kylälle tulleita lehtiä. 26 Työväenaatteen heikko leviäminen kertojan kotikylällä. 27 Kristian Kiviaho, ainoa työväenaatteen kannattaja Luoma-aholla 1918. 28 Köyhyys ja puute Kuolemankorvessa ja muissa kylissä. 29 Suutareita ja puuseppiä Luoma-aholla: kirkonrakennusaikeet. 30 Luoma-aholaisia puuseppiä. 31 Luoma-aholaisia myllynrakentajia. 32 Tuulimyllyjen mallit.
DOI: 10.58167/dptmnm
title: AK4913 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Purmonen, Sanni o.s. Palvinen,s. 20.8.1899 Ilomantsin Melaselässä 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan vanhemmat, ortodokseja. 03 Käsityöt: pellavien kehrääminen. 04 Rukkivarvari Heikki Ikonen Jerusalemin kylässä. 05 Villojen kehrääminen ja kutominen. 06 Kertojan mies sotaan v. 1918 heti naimisiinmenon jälkeen. 07 Pettuleivän teko v. 1918, kaurajauhoannokset. 08 Kertoja piikana Purmosessa miehensä ollessa sotaväessä. 09 Pettuleivän syönti. 10 Kertojan palveluspaikassa viljaa kätkössä, kertoja vaihtoi sormuksensa leipään. 11 Lehmät eivät lypsäneet rehun puutteessa. 12 Kerjuulla käyminen. 13 Jauhoannosten haku Möhkön kylästä. 14 Kankaiden kutominen. 15 Kaskea vierrettäessä tuohilötöt jalassa. 16 Villan kehrääminen rukilla, pellavan kuoselilla. 17 Käspaikkojen kutominen kangaspuissa; silmipyyhkeet ja hanttuukit, kirjonta. 18 Käspaikan käyttö ikonin päällä. 19 Ortodokseilla ikoni nurkassa; luterilaisia vähän. 20 Käspaikan ja kynttilän käyttö ikonin päällä, lampukat. 21 Silmien ristiminen taloon tultaessa, siinä yhteydessä luettu siunaus. 22 Leipien siunaaminen leivottaessa.
DOI: 10.58167/4k2jhf
title: AK4217 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Peltola, Urho Matias,Nestorinpoika, s. 23.9.1893 Jurvassa 01 Yöpyminen Fabian Luovan talossa ja kalustotilausten hankkiminen Luovankylän taloista samalla matkalla. 02 Kertojan kalustojen teko, ei ostamista vielä alkuaikoina. 03 Hintojen nousu tilauskaupoissa. 04 Käsirahan ottaminen myöhemmin. 05 Kalustojen myynti Luovankylään. 06 Paluu ensimmäiseltä myyntimatkalta. 07 Huonekalujen teko yksin. 08 Kertoja isänsä apuna höyläämässä. 09 Lankkujen sahaaminen isän kanssa, kertoja alasahurina. 10 Käsinsahattujen lautojen höylääminen. 11 Kertojan huonekaluverstas. 12 Kaluston muuttuminen: tuolien pehmustaminen. 13 Kalustosta pois jääneet osat. 14 Toalettipiirongin mallin muuttuminen. 15 1940-luvun kovapohjaiset tuolit. 16 Tammea jäljittelevä ootraus. 17 Maalari Sameli Viitala, piironkien maalauttaminen. 18 Maalari Jaakko Peltola. 19 Kertojan opettelu maalaamaan, isä opettajana. 20 Ootrausvärin teko. 21 Alaset ja Iivari Viitala ootraajia. 22 Tammenväriset kalusteet. 23 Kalustojen värit. 24 Kalja, piimä ja huitu odrausmaalin aineina 25 Virtsaa ei käytetty maalauksessa. 26 Paklin valmistus. 27 Paklauslasta. 28 Maalikivien käyttö liitujauhon hienontamiseen vanhojen maalarien aikana. 29 Ootraaminen. 30 Iivari Viitala, ensimmäisiä ootraajia. 31 Reino Alanen, ootraaja. 32 Tammenväriseksi ootratun kaluston vieminen Kristiinankaupungin markkinoille, eräs tapaus. Kesto: 00:31:29
DOI: 10.58167/tmcorv
title: AK4962 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Jokela, Paavali Hermanni (Paavo),s. 1.4.1904 Lempäälässä, ent. linja-autonkuljettaja 01 Henkilötietoja. 02 Isä torppari Johan Kustaa Jokela. 03 Kertojan äiti. 04 Kertojan huvila Lempäälässä. 05 Kotitilan myyminen v. 1926, kertoja autokursseille Tampereelle. 06 Autokoulun opettajat Oskari Tuomikoski ja Mäki. 07 Kouluajot. 08 Työskentelymahdollisuus verstaalla autokouluaikana. 09 Ammattiajokortin hankkiminen helmikuussa 1927. 10 Kertoja työssä Autotarvike Ab:n verstaalla ja bensiininmyynnissä. 11 Kuljettajaksi Nylund Vaseniuksen tukkuliikkeeseen, auto v. 1926 mallinen "Viiksi-Hoppa", talveksi auto seisomaan. 12 Tukkuliikkeen myymä tekstiilitavara, kauppamatkustajat Törmän veljekset. 13 Tukkuliikkeen "Viiksi-Hoppa". 14 Kertoja Vehmaisten makkaratehtaan autonkuljettajana. 15 Linja-autonkuljettajaksi pyrkiminen Lappi-Amuri-linjalle, Omnibus-yhtymä. 16 Valde Selin; Selinin veljesten murha Messukylässä. 17 Omnibus-yhtymän linja-autot syksyllä 1928 vuokralle, helmikuussa 1929 takuu- ja luottoyhtiön toimesta bussit seisomaan, myöhemmin huutokauppaan. 18 Kertoja kuljettajana Lappi-Amuri-linjalla, Paavo Tappura ja Kustaa Laakso. 19 Verner Kosteikolla Reo varavaununa Joki Kosteikon Lahden linjalla v. 1929, Mäkelä toisena kuljettajana omalla Reollaan. 20 Valde Selinillä kauppias Eräseltä vuokrattu Reo linjalla Tammelantori-Rajaportti syyskuussa 1929, kaikkiaan viisi vaunua ajossa. 21 Valde Selinin pois jääminen maksuvaikeuksien vuoksi. 22 Linja Tammelantori-Rajaportti, taksana yksi markka. 23 Österbackan linjalla Lielahteen ainoana matkaliput käytössä; kertoja yhden vuorokauden Österbackan palveluksessa. 24 Kertoja Rajaportin linjalla v. 1929 lopulla 4 kuukautta, sitten Kalle-Heikki Leppäsen palvelukseen Petsamo-Pyynikki-linjalle. 25 1930-luvun alun pulakausi, linja-autonkuljettajien palkkojen alentaminen. 26 Leppäsen autojensa myynti Leino kumppaneille Kangasalta. 27 Tampereen Liikenneosakeyhtiön perustaminen, V.A. Koskisen liikennelupia ei uusittu. 28 Arvi Ahon, Yrjö Lehtisen ja Aarne Nikkilän Pispalan linjat Tampereen Liikenneosakeyhtiölle. 29 Tampereen Liikenneosakeyhtiö maistraatin suosiossa, uudet vaunut "puolihesselmanneja". 30 Kaupungin Härmälän linja v. 1948, osa liikenneosakeyhtiön vaunuista kaupungille, osa romutettaviksi. 31 Viitasen ja Penttilän liikennöimät linjat kaupungin haltuun, tilalle saadut linjat.
DOI: 10.58167/xur42s
title: AK4636 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Huovinen, Nikolai,s. 13.11.1908 Suomussalmen Kuivajärvellä 01 Lapsille kerrottava satu eli starina ketun ja karhun puinnista, jauhamisesta ja kalastuksesta. 02 Satu eli starina kolmesta veljeksestä ja järven kultatukkaisesta neitsyestä. 03 Laulu "Laulaisin ja taitaisin jos palkkani maksettaisiin". 04 Starina Isosta-Iivanasta. Kesto: 00:24:24
DOI: 10.58167/kzahru
title: AK4868 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pahkamäki, Tyyne Maria o.s. Nieminen,Juhontytär s. 23.5.1911 Korpilahden Pajulahdella 01 Henkilötietoja. 02 Laulu Kehrääjätyttö "Kehrää kehrää tyttönen". 03 Laulu Pellava "Pellava kaunis koottava on". 04 Tanssilaulu "Näin vedetään verkaa". 05 Edellisen tanssiminen, Suomessa ja Ruotsissa eri tavalla. 06 Laulu "Köyhä vaimo yhtä myötään tekee ahkerasti työtään". 07 Kertoja laulanut seuraavaa laulua äidilleen lampaita kerittäessä. 08 Laulu "Mää mää lampaani anna villoja". 09 Laulaminen lypsettäessä. 10 Seuraavan laulun tekeminen naapurin isännän pyynnöstä. 11 Rotkolan karjalaulu "Etpähän arvaa minnekä poikkesin yhtenä iltana syksyllä", oma sepite vuodelta 1976. 12 Kertojan laulujen sepittäminen. 13 Laulaminen järvellä. 14 Laulu Helluntaina "Hei kun hauskaa on helluntaina", oma sepite. 15 Karjan kutsuminen eli lehmien huijaaminen. 16 Karjankutsu "Kui lehmiä, kui kotia". 17 Tavausloru "Ii sano ii, ota hännästä kii" 18 Tavaamisen opettaminen.
DOI: 10.58167/nikvml
title: AK4814 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hotakainen, Otto ja Ojala, Matti,ed. viulu, jälk. harmoni 01 Kesäaamu, valssi. 02 Pienet veitikat, sottiisi. 03 Vihkipolska. 04 Loruliisan masurkka. 05 Kiurun polkka. 06 Kevätvalssi. Soittavat Otto Hotakaisen sävellyksiä.
DOI: 10.58167/xg8khe
title: AK4589 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kilander, Johan,Hansinpoika s. 22. 9. 1890 Uudessakaupungissa 01 Moottoriveneen koeajo. 02 Putkien "jenkaaminen" ja vääntäminen. 03 Ei sorvaustyötä. 04 Sorvaaja Tamminen, Tammisen verstaan sijainti. 05 Palokunnan soittokunta, konsertit Rauhanpuistossa. 06 Torvisoittokunnan johtaja Wigren. 07 Palokunnan soittokunta ja palokunnan paviljonki. 08 Urheiluharrastukset. 09 Juoksukilpailut. 10 Juoksija Paavo Lindén. 11 Kertoja ei muista Tukholman olympialaisia. 12 Palokunnan joukkueiden Punaisten ja Sinisten väliset soutukilpailut. 13 Purjehduskilpailut. 14 Klinkkarit ja kutterit. 15 Juhlat purjehduskilpailun päätteeksi. 16 Palokunnan vuosijuhlat; 100-vuotisjuhlat. 17 Työväenyhdistyksen soittokunta. 18 Kalastajien veneet, kokoojasumput. 19 Sumppuveneissä purjeet. 20 Talvinuotan veto. 21 Nuottasaaliin jako ja myynti. 22 Nuotanvedossa ei laulettu. 23 Apumiehen osuus saaliista. 24 Hyvä ahvenapaja. 25 Nuottien säilytys. 26 Nuotta-avantojen teko. 27 Nuotan osat; ei muista nimityksiä. 28 Hääsoittajat. 29 Kuuttila Väinö ja Frans, viulunsoittajia. 30 Ei muista hanurinsoittajia. 31 Hautajaiset. 32 Ruumisvaunut. 33 Ryypyn antaminen kantajille hautajaisissa. 34 Surukaramellit.
DOI: 10.58167/a3kzv8
title: AK4369 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hannula, Eemeli,s. 10.2.1899 01 Tanssiminen raharingissä. 02 Juomarin polska ja sen sanat "Aleksille silakkaa ja juomarille voita". 03 Viinapullon kiertämisestä juomarinpolskan aikana. 04 Raharingin tanssiminen. 05 Soinilainen, tanssi. 06 Sänky tai lehmä lahjana häissä. 07 Ei morsiusparin tanssitusta raharingin jälkivaiheessa. 08 Perinteinen häämenojen aloittaminen. 09 Rovasti Fellmanin puolison asema Lappajärvellä. 10 Valssi häätanssina. 11 Varakkaiden häiden rahatanssin kesto. 12 Purpuri ei olennainen tanssi Lappajärvellä. 13 Purpuri säilynyt Keski-Pohjanmaan pitäjissä. 14 1900-luvun alun häätansseja. 15 Jatsin ja tangon tulo Lappajärvelle. 16 Vingerkka, tanssi. 17 Ensimmäisen maailmansodan aikaisia ja sen jälkeisiä tansseja. 18 Pistotanssi ei yleinen nimitys Lappajärvellä. 19 Ensimmäisistä jatsiyhtyeistä. 20 Triangelin tulo 1910-luvun lopulla. 21 Lappajärveläismuistoja Kreeta Haapasalosta. 22 Kertojan suhde Kreeta Haapasaloon. 23 Kreeta Haapasalo - kiistelty henkilö. 24 Wirkkalan Kreeta Haapasalosta kirjoittama vihkonen. 25 Kaustisten purppuripelimanneista, maininta. 26 Elias Kentala, viulu, Kaustisen purppuripelimannien mestarisoittaja. 27 Kälviäläinen pelimanni Vähälän seppä. 28 Radiomiehen muistoja Keski-Pohjanmaan kanteleensoittajista. 29 Mestaripelimanni Viljo Karvonen, kanteleensoittaja. 30 Kertojan näkemys kanteleensoittaja Eino Tulikarista. 31 Kertojan ja Tulikarin näkemys Kaustisen musiikkijuhlista. 32 Kertojan muistoja suorista radiolähetyksistä. 33 Pianisti Erik Fårdell. 34 Radiotoiminnan alkuvaiheita ja hankaluuksia.
DOI: 10.58167/kvtc9s
title: AK5132 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Karppinen, Aatu ja Karppinen, Helka Maria o.s. Ruotsalainen,ed. Adolfinpoika s. 14.12.1907 Lapinlahden Nerkoolla, 5-rivinen harmonikka, jälk. s. 23.6.1912 01 Aatu Karppisen henkilötietoja. 02 Kertojan isä kotoisin Ristijärveltä, ostanut talon Nerkoosta, talo myöhemmin jaettu. 03 Isä ei soittanut, veisasi toisinaan; ei vakinaista ruumiilleveisaajaa. 04 Virsikanteleen käyttö, Kirsti Eskelisellä virsikantele. 05 Ei juuri körttiläisiä eikä lestadiolaisia. 06 Ei kuuluisia kansansoittajia; kertoja soittanut häissä, hanuri yleisin soitin. 07 Viulunsoittaja, entinen lukkari Haapalainen. 08 Lapinlahden kirkon urut, kanttori Keinänen. 09 Talvitie Martikkalasta kirkolle. 10 Lammasvirtalaisten ja martikkalalaisten kirkkopolut. 11 Kirkkopolut käytössä vielä sodan jälkeen. Karppinen, Helka Maria o.s. Ruotsalainen,s. 23.6.1912 12 Kertojan pojalle kirkkomatkalla tulleesta haavasta varpaaseen tullut luumätä ja luun irtoaminen varpaasta. 13 Kengät jalkaan lähellä kirkkoa. 14 Kirkkopolku lähellä kertojien taloa. Karppinen, Aatu,Adolfinpoika s. 14.12.1907 Lapinlahden Nerkoolla, 5-rivinen harmonikka 15 Kertojalle ostettu harmoni v. 1918. 16 Nuottien opettelu, kansakoulun musiikinopetus. 17 5-rivisen harmonikan hankkiminen 1920-luvulla, kertojalla ehkä seudun ensimmäinen. 18 5-rivisen harmonikan aiheuttama viulun ja 2-rivisen hanurin soittajien häviäminen. 19 Huuliharpun soitto nurkkatansseissa, Aukusti Kuosmanen. 20 Mandoliineja melkein joka talossa 1920-30-luvulla, käyttö nurkkatansseissa. 21 Triangeliraudan käyttö. 22 Ei yhtyesoittoa. 23 Jatsin tulo, pistotanssi. 24 Kuva kirkkopolusta. 25 Kertojan 5-rivinen harmonikka. 26 Kauppias Jussi Itkonen, kertojan harmonikan edellinen omistaja, soittaja. 27 Vanha valssi Rakkauden kaiho. 28 Edellisen sävelmän oppiminen nuoteista. 29 Valssi, oma sävellys.