cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/gqolfz
title: AK4473 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Raudus, Johan Samuel (Jussi),s. 15.6.1906 01 Ounasjoen sauvomavene; Raudusjärvellä venemestareita 1700-luvulta lähtien: Jaakko Matinpoika Raudus, s. 1723. 02 Muita veneentekijöitä: Veikko Hietanen, Kustaa Lehto, Juho Huutola, Simo Hietanen, Vilhelmi Lahti, Fredrik Könkäänniska, Eino Joensuu, Kustaa Välitalo, Herman Hietanen. 03 Johan Petterssonin Vene-Aapolta saama vene. 04 Vene-Aapon eli Aapo Alan tekemät veneet ja hänen apulaisensa. 05 Kankaan veljekset Mikkel (k. 1920) ja Johan Alakangas (k. 1930), veneentekijöitä Sirkan kylästä. 06 Kertojan tekemät sukuselvitykset. 07 Veneentekijä, puuseppä Johan Laakso (k. 1940) Sirkan kylästä. 08 Ei kirkkoveneitä, nuottaveneet; tavallisen veneen koko, yleensä kolme laitalautaa. 09 Kertojan tekemä sukuselvitys: Sirkan suku peräisin Härmästä. 10 Härmäläisen ja lappalaisen luonteenlaadun vertailua. 11 Isontalon Antti kertojan isoisällä Raudusjärvellä renkinä v. 1898-1899. 12 Isontalon Antti Paksun talossa renkinä, Isontalon Antti uskovaisena, körttiläisyys Kittilässä. 13 Lestadiolaisuuden tulo Kittilään 1850, liikkeen alkuunpanija Pekka Juhonpoika eli Petter Johansson Raudus, rukousten pitäjä. 14 Lestadiolaisten sunnuntairukoukset; Pekka Juhonpoika luku- ja kirjoitustaitoinen. 15 Pekka Rauduksen v. 1818 tekemä viulu, Pekka Raudus ensin tanssi-, sitten viulunsoittajana ja viulun virittäjänä. 16 Pekka Raudus Hanhi-Pietin edeltäjänä,saarnaaja Juho Raudus. 17 Rauduskylän saarnaajat Parta-Heikki ja Siikavuopio, Pekka ja Fredrik Jokela. 18 Hanhi-Pieti ja hänen veljensä Fredrik Paksuniemi Könkään kylästä, heidän nimensä alkuaan Jokela. 19 Katekeetta Samuel Junttila Kittilän lukkarina. 20 Samuel Junttilan ostama viulu, Pekka Rauduksen virittämä, Samuel Junttilan viulunsoitto kirkossa ennen urkujen hankkimista. 21 Samuel Junttila valtiopäivämiehenä säätyvaltiopäivien aikaan. 22 Saarnaaja Heikki Parkajoki ja hänen aiheutamansa opillinen riita. 23 Lestadiolaisten kiista syventymisopista. 24 Seurat Mantovaarassa, Juho Raudus saarnaamassa, Rauduksen ja Hanhi-Pietin keskustelu syventymisopista. 25 Katekeetta Kaarle Lindström, mustalainen; Lindströmin vaimo Pokasta, hänen sukunsa. 26 Pokan kylän nimen synty. 27 Lestadiolaisten sovintokokous Oulussa v. 1906, kokouksen pöytäkirja kertojan isällä. 28 Katekeetta Juhani Rautaman tulo Sirkan kylän Erkkilään kokoukseen v. 1909, Johanna Paksuniemen keskustelu hänen kanssaan. 29 Kylien väliset uskonnolliset riidat, uskonnollisuus Kiistalassa. 30 Saarnaaja Niilo Rauhala, kertojan serkku. 31 Ristiriitoja tapakulttuurista, lestadiolaisten riidat pukeutumisesta. 32 Enontekiön kirkkoherran Aatu Laitisen käynti lapinpuvussa piispa Johanssonin luona Kuopiossa. 33 Laitisen saama kirkkorangaistus. 34 Kertojan näkemys kulttuurista.
DOI: 10.58167/i6hd1q
title: AK4864 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kaitainen, Iida o.s. Näppi,s. 23.2.1888 Säkkijärvellä, asuu Miehikkälässä 36 Henkilötietoja. 37 Kertojan terveys. 38 Kertojan veli Antti Näppi, hanurinsoittaja. 39 Kertojan veli Iivari Näppi, viuluntekijä, suutari. 40 Antti Näppi soitti virsikanteletta. 41 Iivari Näppi, viuluntekijä ja -soittaja. 42 Nurkkatanssit ja kesäjuhlat, juhannustanssit. 43 Helluntai kirkkopyhä, Luumäen kirkossa käyminen. 44 Pääsiäiskiikku tuvassa. 45 Läksiäiset ja häät. 46 Kukat ja harso morsiamen päässä, aiemmin käytetty kruunua. 47 Kaaso, morsiamen seuralainen; morsiamen keruulla käyminen kaason kanssa. 48 Kertojan avioituminen. 49 Häät: saapuminen häätaloon. 50 Kertojan veljenpoika Pertti Näppi Kymen Sanomissa. 51 Häät: vastaanotto häätalossa, polvipoika morsiamen syliin, rinkeleitä polvipojalle. 52 Häätanssit, ristkontra. 53 Hääateria: häärokka, yhteisistä astioista syöminen, juomana kalja ja piimä. 54 Lahjojen jakaminen häissä. 55 Hääväki ei tuonut lahjoja; ruokatavaroiden toimittaminen häätaloon. 56 Viinan tarjoaminen ja kahvitarjoilu häissä. 57 Häiden loppuminen tanssiin. 58 Häiden rääpiäiset. 59 Puhemiehet ja kaasot. 60 Isot kiikut kesällä. 61 Laulaminen lypsettäessä; lehmän tottuminen lauluun, eräs tapaus. 62 Käsikiviä ei käytetty. 63 Lehmien laiduntaminen metsissä, kertoja nähnyt suden. 64 Tuohitorvet; juhannusaattona tuohiset huosiaimet lehmien sarviin. 65 Juhannuskokko. 66 Piirileikit ja istumaleikit, numeroleikki. 67 Ilmojen ennustaminen, hallan merkit. Lappi, Hilma Emilia,s. 28.10.1895 Miehikkälän Pitkälläkoskella, kutoja 01 Henkilötietoja. 02 Ammattikutojat. 03 Kertoja kutojana, kutonut raanuja, pöytäliinoja, pyyhekankaita, ikkunaverhoja. 04 Pula-ajan ikkunaverhot. 05 Kertojan kutomat ryijyt, ryijyjä ei juuri käytetty. 06 Raanut muodissa, kertojan kutomat raanut Miehikkälän mallia. 07 Raanuihin käytetyt langat, niiden värjääminen. 08 Raanun kutominen, työvaiheet. 09 Raanun malli vanha. 10 Raanun loimet, kude- ja kuviolangat. 11 Kuvioiden pujottaminen. 12 Kutominen kertojan päätyönä. 13 Kertoja ei kutonut nauhoja, Leena-Stiina Seppä nauhojen kutoja. 14 Kertojan kutomat pöytäliinat. 15 Erikoistilaukset liikemaailmaan: pöytäliinoja, pikkuliinoja. 16 Lankojen kehrääminen. 17 Karvalangasta mattoja. 18 Värttinää ei enää käytetty. 19 Säkkikangas. 20 Hevosloimet. 21 Kertoja ei kutonut shaaleja. 22 Patjakangas. 23 Sukkien kutominen. 24 Värjääminen, ei kasvivärejä. 25 Lapsille sukkia ja lapasia; kehdossa shaali. 26 Sukkanauhojen kutominen. 27 Sukkanauhojen kutojia: Anna-Maria Mahlakoivu, Liisa-Stiina Riihelä. 28 Pitsien ja sängynpeitteiden virkkaaminen. 29 Eemil Seppä, hanurinsoittaja. 30 Viulunsoittaja Vieru-Tahvon mökissä Lapjärvellä. 31Kertojan isä Anton Lappi soittanut virsikanteletta, ei kanteleen soittajia. 32 Paimentorvet. 33 Nuorison tanssiminen ja leikkiminen rannassa, tanssilava kertojan isän maalla; juhannuskokko. 34 Kehtolaulu "Aa tuti lullaa", katkelmia saneltuna. 35 Lapsille laulaminen, lypsyllä ei laulettu.
DOI: 10.58167/tzs9sr
title: AK4140 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Alanen, Saimi,s. 26.1.1901 32 Kertojan henkilötietoja. 33 Kertojan isä Kalle Alanen, nahkuri, kotoisin Messukylästä; nahkurinverstas Vetelissä vuoteen 1914. 36 Isä torvisoittokunnassa Tunkkarilla, soittokunnan johtaja Juha Siltala. 37 Kertojan eno Otto Järvi viulunsoittaja. 38 Mäntylä, niitty jolla pidettiin juhannustansseja; juhannuskokot. 39 Ei pääsiäisvalkeita. mukana Peltoniemi Heimo Tunkkari, Kauno,Heikinpoika s. 14.5.1905, viulu 01 Henkilötietoja. 02 Pelimannit suvussa: kertojan veljet Eino ja Antto, viulu, ja Väinö, lehti ja suupeli. 03 Kertoja viulunsoittajana. 04 Orkesteri 1920-30-luvulla, vanha orkesteri aiemmin. 05 Fritiof Johansson, viulunsoittaja. 06 Artturi Tunkkari, viulunsoittaja. 07 Vanhan orkesterin jäseniä. 08 Matti Appelqvist ja Adrian Torppa, viulunsoittajia. 09 Vanhassa orkesterissa vain viuluja ja alttoviuluja. 10 Lauri Tunkkari, harmonikan ja harmonin soittaja. 11 Vanhan orkesterin ohjelmisto: ei tanssimusiikkia, soittaminen nuoteista. 12 Sahan ja myllyn omistaja Siltala, ensimmäinen sähkö Siltalan laitoksesta. 13 Siltala kanteleensoittajana. 14 Siltalan polkka soitettuna. 15 Lumppion veljekset Kokkolassa Siltalan sukulaisia. 16 Eemeli Siltala puuseppänä. 17 Reino Siltala lääninhallituksessa. 18 Kanteleensoitto Vetelissä, ei viulun säestämistä kanteleella. 19 Siltalan kauppa; tehtailija Siltala. 20 Siltalan tamppimylly. 21 Tunkkarin kaunis häämarssi, selostus. 22 Tunkkarin häämarssi, katkelma soitettuna. 23 Tunkkarin häämarssi niin kaunis, että kaikki itkivät. 24 Tunkkarin sillan palomarssi, maininta. 25 Lukkari-Hintin polkka. 26 Kertojan ammatit: maanviljelijä, sähköasentaja. 27 Palokankaan parempi valssi. 28 Soittaminen näytelmässä "Hevospaimen". 29 Kruunuhäänäytökset, morsiankauniilta tulo. 30 Veikko Tunkkari ja Väinö Källström kertojan kanssa soittamassa näytelmässä. 31 Sävelmiä näytelmästä "Hevospaimen". mukana Peltoniemi Heimo Tunkkari, Martti Johannes,s. 3.12.1901 34 Henkilötietoja. 35 Kertojan isänisä Juho Heikki Tunkkari Vaasan soittokilpailuissa v. 1913. 40 Sukuselvitystä. 41 Isoisä pitkän aikaa soittamatta toisen avioliittonsa aikana. 42 Isän veljet Kalle (s. 1882) ja Aleksanteri (s. 1885) hanurinsoittajia. mukana Peltoniemi Heimo
DOI: 10.58167/bumnre
title: AK4519 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Näätinki, Anna Maria o.s. Heiska,s. 7.12.1907 Nivalassa 12 Kertoja ei käynyt huveissa Nivalassa. 13 Soittajat Nivalassa. 14 Kertojan vanhemmat lestadiolaisia. 15 Lestadiolaiset puhujat: Mattila. 16 Lestadiolaisseurat Nivalassa. 17 Kertoja körttiläistalossa palveluksessa. 18 Körttiläisten ja lestadiolaisten suhteet. 19 Ojakankaan Jussilla kantele. 20 Kertojan sukulaisia; huvimatka sukulaisiin. 26 Hengellinen laulu "Oi veljet siskot iloitkaa jo tästä". 27 Hengellinen laulu "Onpa taivaassa tarjona lapsillekin". 28 Hengellinen laulu "Henkensä antoi hän kaikki ken loi". 31 Hengellinen laulu "Jopa loppuu päivän vaiva", sep. Kreeta Haapasalo. Näätinki, Arvid Johannes,s. 20.11.1907 01 Soittamisesta. 02 Kertojan koivuvanerista tekemä kantele. 03 Kantele Kaustisella Huntuksen talossa, Huntuksen tyttäret soittajina. 04 Kristiina Huntus, ammattikutoja. 05 Kusti Hautaniemi ollut Amerikassa, tapaaminen osuuskaupalla; sukulaisuussuhteista. 06 Polkka, huuliharpulla. 07 Valssia huuliharpulla. 08 Polkka, huuliharpulla. 09 Kertoja soittajana. 10 Kertoja metsä- ja sahatöissä. 11 Kertoja pajavanhimpana armeijassa. 21 Valssi huuliharpulla. 22 Purpurin osia, huuliharpulla. 23 Vinteliska huuliharpulla. 24 Kertojan isän sävellykset. 25 Polkka huuliharpulla. 29 Matti Näätinki kinkereillä, "ulkoluku", eräs tapaus. 30 Matti Näätingin saarnaaminen työmiehille Kaustisen kirkossa.
DOI: 10.58167/hoyype
title: AK4877 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Järvinen, Arvo,Kustaanpoika s. 24.11.1929 Eurassa 01 Laulu "Turajärven kylä on kuin kaupunki". 02 Puntari Kalle, kertojan isän setä. Simula, Heiner,Fransinpoika s. 21.12.1895 Laviassa, asunut Nakkilasssa ennen kuin muutti Euraan v. 1907 03 Kertojan henkilötietoja. 04 Turajärveltä ostettu rappiotila ja sen viljelyn aloittaminen. 05 Tilan nykyinen kunto ja rakennukset. 06 Sukunimi asuinpaikan mukaan. 07 Seurakunnan vanhustenkerhossa käyminen. 08 Rukoilevaisia Eurassa kertojan nuoruudessa. 09 Seurapaikat, mm. Lailan talo. 10 Maallikkopuhujia: Oskari Kivimäki, Iivari Tunturi Paneliasta. 11 Väliaikainen pappi Pennanen Eurassa. 12 Evankelisia vähän, suhtautuminen rukoilevaisiin. 13 Polvirukoukset seuroissa. 14 Kotihartauksien pito. 15 Kertoja käynyt Karhumäen kristillisen kansanopiston. 16 Herättäjäyhdistyksen toimitalo Lapualla. 17 Maanparannus: lannanajo ja -levitys, ei enää hakotarhaa. 18 Äkeet: piikkiäes, jousiäes, hankmo. 19 Vassin äes, ei Tiikeri-äestä; hankmoäes. 20 Maan kääntäminen, aura ja viuhka. 21 Perunamaan muokkaus. 22 Jousiäes. 23 Kesantomaahan karjalantaa; ostolannoitteet: luujauho, tuomaskuona ja kali. 24 Kalkki maanparannusaineena. 25 Savenajo pelloille, savireki. 26 Vaaleanharmaata graniittia otettu Simulan metsäsaralta, Turajärven kivestä tehtyjä rakennuksia. 27 Kivityömiehiä: Haapasalot, Kustaa Ketola, Hiero.
DOI: 10.58167/7fmmma
title: AK4781 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lammi, Kustaa,s. 30.7.1901 Kauhavan Mäenpään kylässä, puukkotehtailija 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä Juho Kustaa Lammi puukontekijä. 03 Isänisä Matti Lammi seppä, puukonterien valmistaja. 04 Kertojan isän ryhtyminen tekemään puukonpäitä isänsä tekemiin teriin. 05 Matti Lammin käyttämä teräs, oikea tapa takoa terä. 06 Terän karkaiseminen ja päästäminen. 07 Karkaisun epäonnistuminen. 08 Terä- ja hamarapuoli. 09 Puukontekijöiden taidoissa eroja. 10 Taipaleen seppä. 11 Matti Lammi seppänä. 12 Isoisä opettanut kertojan isän valamaan. 13 Kertojan isä Vaasan tarkkampujapataljoonassa v. 1882, puukkojen teko siellä upseereille. 14 Kertojan isän hevosenpäänupin teko erään upseerin sapeliin, sen jälkeen hevosenpäänuppeja myös puukkoihin. 15 Kertojan isän koristeupotusten teko puukonpäihin; hevosenpääpuukko keisarille. 16 Puuseppä Kalle Syrjämäki kehunut Matti Lammin puukonteriä. 17 Matti Lammin puukonterien koko. 18 Kertoja isän puukonterät. 19 Puukonterän paksuin kohta. 20 Terän kouru eli veriuurna, tehty v. 1919 lähtien. 21 Kertojan isän sisarenmies Antti Mäenpänen, puukontekijä. 22 Kourun teko puukonterään. 23 Terien lyöminen heijarilla v. 1921 lähtien. 24 Järvenpään puukkotehtaan heijariterien valmistus, huonompien terien myynti pikkuvalmistajille. 25 Kerralla lyödyt heijariterät huonompia kuin käsintaotut. 26 Kauhavan puukon aiempi hyvä maine, isän puukkojen saamat kehut. 27 Tuohisen puukonpään malli pohjoisesta tulleelta kaupustelijalta, valmistuksen alkaminen. 28 Isän tekemät puukonpäät ensin ilman heloja, myöhemmin hopealla juotetut messinkihelat.
DOI: 10.58167/f2wndd
title: AK4949 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nenonen, Anna o.s. Lempiäinen,s. 4.3.1903 Ruokolahdella 01 Sarssi ja sarka; värttinällä ei kehrätty. 02 Kutomakurssit ensimmäisen maailmansodan jälkeen. 03 Mehiläishoito. Nenonen, Anna o.s. Lempiäinen ja Tella, Johannes,ed. s. 4.3.1903 Ruokolahdella, jälk. s. 1.9.1895 Ruokolahdella 15 Morsiamen ja sulhasen puku. 16 Vihkiminen yleensä kotona tai pappilassa. 17 Pappien kulkeminen laivakyydillä. 18 Vihkihuonetta ei koristeltu. 19 Kudonnaiset. 20 "Ruunu" eli himmeli, ruo'oista tehty joulukoriste. 21 Kaupan käärepaperi. 22 Joulukirkossa käyminen. 23 Joulukuusi ja kynttilät. 24 Joulupahnat lattialla. 25 Kuusijuhlien vietto. 26 Kirkkoon lähtö aikaisin jouluaamuna, kilpa-ajo paluumatkalla, onnettomuuksiakin sattunut. 27 Muuttoniemi ja Kaljaniemi, paikannimiä kirkkomatkojen varrella. 28 Lehmien muistaminen jouluna; olkien syöttäminen lehmille. 29 Tapaninajelut. 30 Aisakellot ja kulkuset, rillit eli tiu'ut, käytössä juhlapyhinä ja häissä. 31 Ei valuseppää, sepät. 32 Nuutin päivä eli Hiiva-Nuutti. 33 Mämmiviikot ja kehruuviikot joulun jälkeen. 34 Mämmi, ruisjauhoista imelletty ja hapatettu ruoka. 35 "Potathapan", arkiruoka; ei herajuustoa. 36 Lampaanlihan palvaaminen särässä, lihojen säilytys. 37 Rasvarieska. 38 Sianlihan palvaaminen särässä, säilytys kuivassa suolassa. Tella, Johannes,s. 1.9.1895 Ruokolahdella 04 Punakaartien toiminta v. 1917 Länsi-Suomessa. 05 Venäläinen sotaväki Suomessa vielä v. 1918 alussa. 06 Punaisten aloittaminen turhaan, torpparilaki jo tulossa. 07 Hännilästä liikkeelle 18 poikaa 20.1.1918, venäläisten riisuminen aseista Antreassa ja Vuoksenniskalla. 08 Sekalainen aseistus lähdettäessä, ei tulitaisteluja alussa. 09 Punaisten joukkojen kokoaminen Tainion työväentalolle. 10 Lisäjoukkoja aseisiin, Joutsenon taistelu, kutsunnat maaliskuussa. 11 Kertojan komppania heittoporukkana, vakiintuminen Joutsenon Pätiälään keväämmällä. 12 Siirtyminen kohti meren rantaa, viimeiset taistelut Luumäellä. 13 Ei punaisten agitaatiota. 14 Suurlakko 1905.
DOI: 10.58167/vbxhma
title: AK4668 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hakamäki, Erkki Matias,s. 31.12.1908 Lavialla 01 Lampisenkylä. 02 Kertojan henkilötietoja, syntymäpaikka Lavialla ja perheen muutto Mouhijärvelle. 03 Kertojan isän ammatit Lavialla, isän työpaikan, nahkurinverstaan sijainti Lavialla. 04 Nurmisen nahkurinliike Lavialla ennen kertojan aikaa, sijainti ja vanha nahan parkitsemispaikka. 05 Puunkuoren käyttö nahan parkitsemiseen, puunkuorikauppiaita Lavialla. 06 Kertoja parkkeja keräämässä lapsena, eri puiden parkin keruu. 07 Puunparkin ostajat ja parkin hinta. 08 Parkin kuivaus ja niputus. 09 Parkin irrottaminen puista; parkin myyminen 10 Survinpermanto riihessä pajunparkin silppuamispaikkana. 11 Suuret parkkitiinut kertojan isän verstaassa. 12 Eri kokoisten nahkojen parkitseminen ja eri nahkalaadut. 13 Kertojan isä ei nahkurina Mouhijärvellä, isän Mouhijärvellä tekemät työt. 14 Kertojan isän nahkurintöissä saama astma. 15 Kertojan isän Mouhijärveltä ostama tila, tilan aiemmat omistussuhteet ennen isonjaon täydennystä ja tilan joutumista kertojan isän haltuun. 16 Taistelu Lavialla kertojan kodin luona talvella 1918. 17 Taistelut Suodenniemellä v. 1918. 18 V. 1918 taistelun kulku kertojan kotitorpan luona Lavialla. 19 Valkoisilla lumipuvut Lavian taistelussa v. 1918. 20 Punaisten joukkohauta Lavialla. 21 Taistelujen siirtyminen Suodenniemelle. 22 Taistelut Mouhijärvellä v. 1918. 23 Taistelun jälkeiset jäljet kertojan kotitorpan luona, torpalle ei vaurioita. 24 Kertojan perheen majoituspaikka Lavian taistelun aikana. 25 Luultavasti valkoisia sotilaita eksyksissä taistelun aikana Lavialla. 26 Kertojan isän värväämisyritys punakaartiin, isä ei osallistunut taisteluihin v. 1918. 27 Kertojan isä Venäjän sotaväessä ennen v. 1918. 28 Kertojan isän näkemys punakaartilaisten sotahankkeista. 29 Kertojan isää kysytty valkoisten joukkoihin, ei suostunut menemään. Kesto: 00:31:38
DOI: 10.58167/vo7pap
title: AK4665 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lähdeniemi, Otto,Aukustinpoika, s. 3.10.1900 01 Viljan puiminen koivujuntikoilla kertojan lapsuudessa. 02 Riihen parret ja viljan kuivaaminen niiden päällä, viljan ahtaminen parsille; kertoja ei tunne riihiä, joissa oli kahdet parret. 03 Riihen ahtamisessa käytetty keppi. 04 Sitomien pudottaminen parsilta ja asettelu riihen lattialle puimista varten. 05 Viljan puiminen juntikoilla, rukiin puiminen riihen luvassa häkeissä kepakoilla. 06 Kepakon ulkonäkö. 07 Kaurojen puiminen kuusenoksilla lattialla. 08 Ohran puiminen lattialla, viljojen puintijärjestys. 09 Herneiden puiminen kuivattuna. 10 Herneiden ja viljan puhdistus viskurilla, aiemmin käsiviskurilla. 11 Olkien survominen petkeleillä silpuksi hevosia varten, petkeleiden rakenne. 12 Pellavien kuivaus riihen parsilla, pellavan vetäminen ja riipiminen. 13 Pellavansiemenien käyttö siemeneksi ja eläinten ruoaksi, pellavansiemenliemi eläinten ruokana. 14 Tattarin viljely Teeren talossa Mouhijärvellä. 15 Hampun viljely Mouhijärvellä, hampun käsittely ja köysien valmistus hampusta. 16 Eri köysimateriaaleja: vitsaköydet ja niiden käyttö; köysien saanti nykyisin. 17 Vitsaköysien käyttö kuormien sitomiseeen, hamppu- ja manillaköydet, vitsaköydet myös karjan liekoina. 18 Takkavitsan käyttö heiniä kannettaessa. 19 Heinien kuljetus koivujen päällä eli "lehroilla" vaikeassa maastossa. 20 Kertojan viikatteen käyttö, väärävartiset viikatteet Mouhijärvellä. 21 Eri heinälajien niittotapoja, oikovartiset viikatteet viljan niitossa. 22 Viikatteenterien tekemiseen vaadittava sepäntaito. 23 Jokinen, etevä viikateseppä Hämeenkyrössä. 24 Muita hyviä seppiä Hämeenkyrössä. 25 Viljan leikkuu sirpillä, viikatteella ja koneella, viljan niitossa vaadittava taito ja tehdastekoisten viikatteiden laatu. 26 Rukiinjyvät viljan kypsyyden merkkeinä. 27 Sirppihalla eli viljan ennenaikainen leikkuu, leikkuun ajankohdan vaikutus viljan laatuun. 28 Hätäprässi eli jyvävarasto, kertojan kotona otettu hätäprässiä v. 1918. 29 Kaupunkilaisten kiertäminen maaseudulla ruoanhaussa v. 1918. 30 Eri ruislaadut ja niiden kestävyyys Mouhijärvellä ennen ja nykyään. 31 Ruisleipä ja ruispuuro, uutisleipä ja uutispuuro; uutispuurojauhojen jauhaminen käsikivillä. 32 Rukiinkylvöaika, rukiin kylvö kesantomaille. 33 Rukiin sekoitus puupiikkisellä äkeellä, myöhemmin jousiäkeellä. 34 Ei hakokarheja kertojan aikana, puupiikki- ja rautapiikkiäkeet kertojan kotona. 35 Veitsilata kertojan kotona, sillä saatu jälki. 36 Risukarhia eri taloissa Mouhijärvellä. 37 Sahrat, kyntövälineitä; puuvältin ja sahran käyttö. Kesto: 00:30:36
DOI: 10.58167/fdyuoy
title: AK4424 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kujala, Johannes (Janne),s. 12.3.1903 01 Tietoja Kittilän Tepsasta. 02 Kertojan henkilötietoja. 03 Kertojan tuvan uuni ja uuninrakennus ennen. 04 Savenottopaikka Tepsassa. 05 Kertojan tuvan ikä 95 vuotta. 06 Tuvan muurin muuraaja Juho Värttiä. 07 Muurin rakentaminen, kertojan muistoja. 08 Kertojan muistoja Samuli Paulaharjusta. 09 Paulaharjun teltan sijainti. 10 Ruoan osto kaupasta. 11 Tavarat kauppaan Sodankylästä veneellä. 12 Kaupan pitäjä Ludvig Yli-Tepsa. 13 Kaupan sijainti. 14 Kauppias ei ostanut tavaroita paikkakunnan asukkailta. 15 Kauppiaan palkkaamien miesten tavaroiden nouto Sodankylästä. 16 Matka Sodankylään: venereitti vaikea. 17 Kertoja noutamassa tavaroita Sodankylästä. 18 Pahimmat kosket matkalla Sodankylään. 19 Koskia yhteensä 5 kilometriä. 20 Koskista kulkeminen raskasta. 21 Pakollisesta tavaroidenkuljetuksesta maksettu huono palkkio. 22 Tavarankuljetuksille maksu rahassa tai tavarassa valinnan mukaan. 23 Kertojan mielipiteitä koskimatkasta. 24 Talvitiet. 25 Kauppiaan ostot luotolla Sodankylästä, maksun lähettäminen seuraavaa erää noudettaessa. 26 Rovaniemeltä ei ostettu tavaraa. 27 Talvitie Kittilään kertojan kotikylästä. 28 Talvitie Sodankylään, reitin selostus. 29 Matka Sodankylään talvitietä pitkin noin 60 kilometriä. 30 Kittilän talvitien varrella sijainneet talot. 31 Kertojan muistoja karhuntapoista. 32 Juho Värttiön ja Herra-Hannun karhuntapot. 33 Löytyneitä karhuntappopaikkoja. 34 Karhun jälkien etsiminen. 35 Puiden merkitseminen karhua kierrettäessä. 36 Karhun pesälle lähtö. 37 Miehillä aseina vain keihäät ei pyssyjä 38 Koivuntuohen kiinnitys keihäänvarteen. 39 Karhunpesän etsiminen talvella. 40 Toiminta karhua pesästä ajettaessa, varokeinoja. 41 Toiminta karhun tultua ulos pesästään. 42 Karhun kanssa tappelemaan jätetyn miehen selviytyminen yksin karhun tappamisesta. 43 Värttiön ja Herraniemen talojen sijainti. 44 Karhun kuljetus Herraniemeen. 45 Viinan kuljetus Ruotsista Kittilään: tuotiin hevosella pirtua. 46 Pirtunkuljetusmatkoja kertojan lapsuudessa. 47 Rajan ylitys Muoniossa, jossa oli tulli. 48 Rajan ylitys salaa yöllä. 49 Tullimiehet selvillä pirtunkuljetuksista. 50 Kertojan isän pirtunkuljetusmatka, eräs tapaus. 51 Pirtunkuljettajien tulo rajalle. 52 Ajorekeen laitetut ylimääräiset listat. 53 Pirtunkuljettajien lastin siirtäminen kertojan sedän ylimääräisillä listoilla varustettuun rekeen. 54 Läkistä tehdyt viinakanisterit. 55 Rekien tarkastaminen tullissa. 56 Kertojan sedän juoni lasten suojelemiseksi. 57 Kertojan muisto karhuntaposta. 58 Juho Värttiön suustaladattava luodikko. 59 Värttiö saanut luodikon ruotsalaisilta vaihtamalla sen voihin. 60 Karhu kierrettynä Keulakkopään maastoon. 61 Karhun ajaminen pesästä. 62 Karhun ampuminen, päätös jättää lihat ja talja lumen alle. 63 Veturi jolla karhu noudetaan, eräälainen pulkka. 64 Pesässä toinenkin karhu. 65 Elävän karhun nosto pesästä. 66 Kuolleen karhun löytyminen pesästä.
DOI: 10.58167/uoff92
title: AK4395 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Savola, Antti,s. 28.11.1912 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan muistoja viulupelimanni Matti Haudanmaasta, originellista taiteilijasta. 03 Matti Haudanmaan viulun erikoinen ääni. 04 Pelimannikilpailut Lappajärvellä ennen talvisotaa. 05 Pelimannikilpailuissa sijoittuneita soittajia. 06 Kertojan suvun musikaalisuudesta. 07 Tanssiminen häisssä. 08 Viimeinen kertojan näkemä rahatanssi. 09 Häiden raharingin muodostuminen, maksamistapa ja osuudet. 10 Tanssimisesta häissä. 11 Soittajia kertojan nuoruuden aikaan: Pyhälahti Antti, Ammesmäki Kreeta, kantele, Orava Jaakko. 12 Pyhälahti Antti, pelimanni. 13 Kanteleensoittajia. 14 Kanteleensoittokilpailuja Lappajärvellä 1923-26. 15 Virsikanteleen soittaja kauppias Niemi. 16 Kiertokoulunopettajien virsikanteleet (Salonpää, Hyytinen). 17 Triangelin käytöstä kertojan nuoruuden aikaan. 18 Kertojan veljen häät 1927 - Hermanni Lammi soittajana. 19 Pyhälahden vanhan Antin omatekoinen huilu. 20 5-rivisen harmonikan tulo Lappajärvelle. 21 Ruumiille veisuu ja vainajan kantaminen ruumislaudalla luuvaan. 22 Hautajaisiin 'käsky' - vanhan ajan tapa Lappajärvellä; hautajaisvieraiden ruokatuomiset. 23 Vainajan saatto kotoa kirkolle; papin ja kanttorin vastaanotto. 24 Hautajaisruokailu kertojan lapsuuden aikaan. 25 Ei hautajais- eikä hääkaramellien käyttöä Lappajärvellä. 26 Viinaryypyn yleisyys hautajaisissa ja häissä varhemmin. 27 Ruumiin multaaminen ja veisuu. 28 Pastori Fellmanin vaikutuksesta. 29 Körttiläisyys Lappajärvellä. 30 Olli-Iikka (Pappi-Iikka), Järviseudun tunnetuin saarnamies ja käytännön kristitty, lestadiolainen. 31 Esiveisaajia varhemmin Lappajärvellä. 32 Naisia esiveisaajina. Kesto: 00:32:10