cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/2melfp
title: AK4536 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä 01 Valssilaulu "Merelle merelle merelle vaan", viimeinen säkeistö. 02 Seuraavan laulun oppiminen lapsena Sofia Latvaniemeltä. 03 Laulu Purjeitta "Kuka voisi seilata ilman tuulta". 04 Laulu Hulivilipoika "Hulivili hurjalla luonnollani". 05 Laulu Atlannin aallot "Ne Atlannin aallot heijastaa". 06 Piirileikkilaulu "Minä flikka laulelen ja liverrän kun pääsky". 07 Piirileikkilaulu "Ero on yöllä ja päivällä". 08 Piirileikkilaulu Mamman toiveet "Mamma se minua tuuditti". 09 Piirileikkilaulu "Se paatti oli mustaksi maalattu". 10 Vanhanpiian laulu "Voi minua raukkaa, näännyn jo aivan". 11 Vanhanpiian laulu "Vanhapiika se päivitteli". 12 Kyöpelinvuori ja trullivillojen punnitseminen laskiaisyönä, trullien käynnit navetoissa. 13 Nuotanveto Nummijärvestä. 14 Kyöpelinvuori. 15 30-vuotias naimaton nainen "kyöpelin iällä". 16 Lasten synnyttäminen saunassa. 17 Tykkipojan laulu "Jos sinä flikka friiata meinaat". 18 Piirileikkilaulu Huvittaja "Siitä minä poika sulle äimäälen". 19 Piirileikkilaulu Kauhajoen flikat "Tili tili tili tili pom pom pom". 20 Parimarssi; parimarssilaulu "Tyttö ja poika ne tanssiin käy". 21 Piirileikkilaulu Erojaiset "Hulivili hurjalla luonnolla ei saata olla hiljaa". 22 Piirileikkilaulu Markkinalaulu "Aina se muistuu mieleeni se Hämeenlinnan markkina-aatto.
DOI: 10.58167/rltozd
title: AK4610 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pulkkinen, Paavo,s. 31.1.1927, metallimies, 5-rivinen harmonikka, soittokapula 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan 5-rivinen harmonikka. 03 Vesilahden valssi, oma sävellys, harmonikalla. 04 Edellinen valssi laulettuna "Kaukana meri se pauhaa". 05 Puukapula soittimena. 06 Iltatuulen viesti, valssi, soittokapulalla. 07 Kapulalla soittaminen, suuontelo kaikupohjana. 08 Säkkijärven polkka soittokapulalla. 09 Soittokapulan vaihtoehdot. 10 Irja-foksi soittokapulalla. 11 "Joosef, Joosef", soittokapulalla. 12 Kapulalla soittaminen. 13 Polkkasikermä soittokapulalla. 14 Mantsurian kukkulat, valssi, soittokapulalla. 15 Säkkijärven polkka soittokapulalla. 16 Tango Tunturikukka, oma sävellys, harmonikalla. 17 Edellinen laulettuna "Oi kukka tunturin, sinut kerran kohtasin". 18 Muistojen nuoruus, valssi, oma sävellys, harmonikalla. 19 Edellinen laulettuna "Minä muistelen ajan armaan, nuoruuden päivät parhaat". 20 Laulu "Paratiisin Eeva puki viikunanlehtiin", oma sävellys ja sanat vanhan laulun pohjalta. 21 Huoleton kulkija, valssi, oma sävellys, harmonikalla. 22 Luirojoen valssi, oma sävellys, harmonikalla. 23 Kertojan harmonikansoitto.
DOI: 10.58167/suqxvs
title: AK5302 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lukander, Raija o.s. Lindfors,s. 10.9.1927 Forssassa 01 Kertojan henkilötietoja; isä Heikki Lindfors, äiti Greta o.s. Malmberg. 02 Kertojan isä Hämeenlinnasta Forssaan 1900-luvun alussa kauppa-apulaiseksi Hannes Sjöblomin kirjakauppaan, Hämeenlinnassa Alfred Kordelinilla kauppa-apulaisena. 03 Heikki Lindforsin (s.14.1.1878 tai 1879) jääminen lapsena orvoksi ja joutuminen huutolaiseksi Hämeenlinnassa. 04 Heikki Lindforsin vanhempi veli konduktöörinä Viipurissa. 05 Sjöblomin kirjakaupan konkurssi, kertojan isä osti sen; liike Rautatienkadulla. 06 Heikki Lindforsin harrastuksia ja sivutoimia: valokuvaus, riistan, kanojen ja rapujen lähettäminen Helsinkiin, turkiskauppa, museoharrastus, kuoroharrastus, näytteleminen palokunnan näyttämöllä. 07 Heikki Lindforsin kaupassa myytävänä soitintarvikkeita ja paperitavaraa, taulujen kehystystä, valokuvaamo. 08 Greta Malmbergin tulo Lindforsin palvelukseen ja heidän avioitumisensa, uusi liiketalo Rautatienkatu 18 v. 1925. 09 Liike ensin entisessä Marilan talossa, korjattuun Marilan taloon apteekki ja puistokahvila, pihan puolella lakiasiaintoimisto, yläkerrassa asuntoja. 10 Isän hankkima valokuvaamo Hellas, aiempi valokuvaamo Regina Rautatienkatu 7:ssä paloi. 11 Kertojan äiti hoiti valokuvaamon, isä kirjakaupan, apulaisia tarpeen mukaan. 12 Valokuvaamo nykyään Foto-Hellas, omistaja Raimo Lindfors, Sibeliuksenkadulla. 13 Kertojan äiti valokuva-alalla jo aiemmin, tuli Kokkolasta Forssaan Oskar Södergrenin valokuvaamoon. 14 Valokuvaamo Suffert Käsityöläiskadulla, Södergren Rautatienkatu 8:ssa; Södergrenin valokuvaamon loppuminen, levyt Forssan museossa. 15 Oskar Södergrenin matkustajakoti. 16 Heikki Lindforsin kaupankäynti, osti ja myi kaikkea. 17 Heikki Lindforsin ja Isak Julinin liikesuhteet. 18 Soittimien tuonti Saksasta: huuliharppuja, viuluja, mandoliineja, soitinten kieliä. 19 Gramofonien ja levyjen myynti 1920-30-luvulla. 20 Heikki Lindforsin hankinnat huutokaupoista Forssan museolle, Lounais-Hämeen kotiseutuyhdistyksen johtokunta, Brander ei mukana. 21 Valokuvaustarvikkeiden ostopaikat Herbert ja Suomen Valokuvaajain Oy. 22 Oskar Södergrenin valokuvaamo 1940-luvulle asti, valokuvaamo Regina toisella puolella katua. 23 Heikki Lindforsille valokuvauskoneita ja -levyjä valokuvaamo Reginan mukana. 24 Heikki Lindfors suojeluskunnassa, v. 1918 myi tavaraa Forssan punaisten esikunnalle. 25 Heikki Lindforsin pakoon lähtö, piilopaikkana kallioluola Pinninmäessä. 26 Punaisten ampuma kauppias, Olavi Tuomolan isä 27 Heikki Lindfors kuoli 93-vuotiaana. 28 1930-luvun pulavuodet, kauppiaat toistensa takaajina, vekselit; isän päänsärky kertojan lapsuudessa. 29 Heikki Lindforsin pulavuosina menettämä talo Rautatienkatu 10.
DOI: 10.58167/1szinu
title: AK4401 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Viinamäki, Olavi,s. 6.9.1915 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan muistoja Matti Särkiniemestä, vanhan ajan veneentekijästä. 03 Nuottaveneitä Lappajärvellä. 04 Jäljellä olevat nuotat Lappajärvellä. 05 Nuottaveneen ja tavallisen soutuveneen eroavuudet. 06 Viimeiset käytössä olleet kirkkoveneet Lappajärvellä. 07 Viimeiset soutelut kirkkoveneellä. 08 Soutaminen kirkkoveneellä. 09 Olli Hyytinen - ensimmäinen asukas Viinamäellä ja paikan muu asuttaminen. 10 Viimeiset tervahaudan polttamiset Lappajärvellä; hautamestareina Kalle ja Antti Viinamäki ja JukkaTakala. 11 Tervan myyminen. 12 Venevalkamat, nuottahuoneet Lappajärvellä vanhaan aikaan. 13 Tappeluja ja riitoja kertojan nuoruuden aikaan. 14 Kertojan muistoja nuotanvedosta ja saaliinjaosta. 15 Matti Viinamäki, nuotankorjaaja ja -kutoja. 16 Särki Matti, venemestari. 17 Vinkan ja Murtoniemen veneenrakentajat: Heikki Toivonen, Tiitus, Jussi ja Heikki Murtoniemi. 18 Veneen huoltaminen. 19 Tervan lämmittäminen. 20 Vitsaksesta tehdyt hankaimet. 21 Mänty, venepuu. 22 Lappajärveläisveneiden mallit. 23 Järven antimet kertojan lapsuudessa. 24 Ei ravunpyyntiä kertojan lapsuudessa. 25 Kertojan muistoja "Alaprei" Viinamäen häistä. Kesto: 00:32:45
DOI: 10.58167/igeozo
title: AK4546 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Laivo, Veina o.s. Vilhelmsson,Johanintytär s. 22. 11. 1893 Kalannnin Marjamaan luodolla 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä merillä; myrsky Atlantilla. 03 Tilan hankkiminen. 04 Pirtuaika. 05 Kapteeni Malinin laiva. 06 Marjamaan sijainti. 07 Kertojan asuminen vanhainkodissa ja käynnit kirkossa. 08 Isän kalastus. 09 Kotitilan omistusoikeus, veronmaksu. 10 "Famu", kertojan isoäiti. 11 Isoäidin hautajaiset, arkun koristelu myrtillä. 12 Isoäidin kirkossakäynti. 13 Matka Uuteenkaupunkiin kelkalla. 14 Kiroilun välttäminen. 15 Joulunvietto. 16 Eläinten ruokkiminen yöllä jouluna, navetanoven siunaaminen. 17 Ei trulleja pääsiäisenä. 18 Joulukuusi ja -kynttilät. 19 Valaistuspäreiden teko. 20 Puulusikat ja -astiat. 21 Kankaiden kutominen. 22 Perunoiden kasvatus. 23 Nälkävuodet kertojan äidin lapsuudessa. 24 Vihaiset sonnit. 25 Kertojan äiti lapsena paimenessa, sudet karjan kimpussa. 26 Paimenen eväät. 27 Paimentorvet ja sarvet. 28 Ei torven käyttöä merellä. 29 Sumussa ja heikoilla jäillä liikkuminen.
DOI: 10.58167/zzgnal
title: AK4191 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoella 01 Jennyn ja Väinön balladi "Nyt alan minä suruissani laulella", vuodelta 1902. 02 Edellisen laulun tapahtumat Orimattilassa v. 1901. 03 Amerikan laulu Keisi-Joona "Leidis änt tö gentlemans, horsi änt tö muuls", vuodelta 1915, fingliskaa. 04 Matti Tainio, s. 1891, Amerikan kävijä. 05 Piirileikkilaulu "Nummijärven rannalla kasvaa lemmenkukka yksi". 06 Piirileikkilaulu "Mamma luuli tulevan varkaita". 07 Jussi Hälli, 5-rivisen harmonikan soittaja Karvialta. 08 Amerikasta 90-vuotiaana vierailulla käynyt Nestori Rintamäki. 09 Nestori Rintamäen gramofoni kertojan lapsuudessa. 10 Lorelei "En tiedä mistähän lienee näin mieleni murheinen", kirj. muistiin v. 1906. 11 "Lorailijat", tapaus, jolloin kertojan veli lauloi edellistä laulua. 12 Laulu "Minä Karjalan tyttö, niin tulinen tumma". 13 Polkkalaulu "Se oli Halsuan pikku kappeli". 14 Edellinen polkka tunnettu myös Nummen Vihtorin polkkana. Kesto: 00:30:32
DOI: 10.58167/jokbdo
title: AK5050 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haapakoski, Jaakko Herman,Claesinpoika s. 12.7.1906 Ylivieskan Kantokylässä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan vanhemmat, herännäisiä. 03 Kertojallakin ollut körttipuku; Joonas Löytynoja ja Matti Bryttinen, körttivaatteiden tekijöitä Kantokylästä ja Vähästäkankaasta. 04 Joonas Löytynoja nuorempi eli Pikku-Joonas, vanhemman Joonaksen oppipoika; edellisten sukulaisuussuhde. 05 Körttiräätälit ammattiräätäleitä; pastori Martti Martikaisen puvun teettäminen. 06 Körttiröijy, Etelä-Pohjanmaalla körttivästi, ja körttitakit. 07 Körttiröijyt erilaisia kuin Etelä-Pohjanmaalla. 08 Körttipuvun teettäminen kansakouluikäisille. 09 Körttipuvun väri tummanharmaa tai musta, kangas pompsia eli puolivillaista. 10 Pukujen maksaminen rahalla, räätäli kotiin aluksi; Ylivieskassa ei kertojan muistin mukaan muita körttiräätäleitä kuin edellä mainitut. 11 Sipilä ja Kippola, tavallisia räätäleitä. 12 Luoman räätäli kirkonkylässä tehnyt körttivaatteita, Luoman asuinpaikka. 13 Alma Apuli, herännäisten naisten vaatteiden tekijä. 14 Kertojan vaimon vihkipukuna körttipuku v. 1933; kertojan oma hääpuku. 15 Naisten mittojen ottaminen (kertojan vaimon kertomana). 16 Päähuivi mustasta kankaasta, hartialiinassa sininen raita. 17 Miehillä myöhemmin lipposet eli matalat kengät, yleensä miehillä varrelliset saappaat kesät talvet. 18 Körttinuorilla mustasta boksinahasta tehdyt lipposet. 19 Miehillä päässä musta hattu; Taavetti Eskelisen moitteet lippalakin takia, eräs tapaus. 20 Tukan leikkaaminen; kertojan äidin lastensa hiusten leikkaaminen, lapsille merkki korvaan, eräs tapaus. 21 Virren merkitys herännäiskansalle. 22 Erään kirjeen sisältö: kehotus veisaamaan niin paljon kuin jaksaa. 23 Veisaaminen kotona, virren lapselle tuoma turvallisuudentunne. 24 Kirkossa käyminen sunnuntaisin yleistä, rinkien eli veräjien aukaiseminen kirkosta tuleville. 25 Kertojan äidillä veisuukirja aina esillä; Jesajan profetaalivirren taustaa. 26 Jesajan profetaalivirsi "Jesaiall' profeetalle tapahtui". 27 Edellistä ei veisattu seuroissa, harvinainen virsi, kertojan sisar ja veli osasivat sen. 28 Kertoja Raudaskylässä viikon luentopäivillä. 29 Veisaaminen kuolintapauksen yhteydessä. 30 Veisaaminen vainajaa vietäessä kappeliin, ruumishuoneelta lähdettäessä ja vietäessä ruumista hautaan. 31 Kanttoria ei pyydetty milloinkaan haudalle; haudalla veisattu virsi. 32 Vakituiset veisuumiehet haudalla: Jussi Syrjälä, Arvi Saari, Vilho Mäkelä; kertojan veli Ville Haapakoski ja Saaren veljekset veisuumiehinä. 33 Kantokylällä tapana veisata koko ajan hautaa peitettäessä, peittovirsinä hautausvirsiä ja iankaikkisen elämän virsiä. 34 Vanhan virsikirjan käyttö aiemmin, pohdintaa eri virsikirjoista. 35 Ruumiille veisaajina ei naisia. 36 Virren valinta kuolleelle; virren aloittaminen: kuka tahansa aloitti, muut yhtyivät. 37 Vainajan elämäntavan vaikutus virren valintaan. 38 Kertojan toimiminen veisaajana. 39 Kantokylällä kanttori ei koskaan veisaamassa haudalla, kertoja veisaamassa. 40 Raudaskylän opistossa opettaessaan kertoja opettanut virsien melodiat laulamalla. 41 Isollakoskellakaan ei tarvittu kanttoria. Kesto: 00:33:22
DOI: 10.58167/cwdf4v
title: AK4553 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Luotonen, Elli o.s. Niemi,Johanintytär s. 31. 7. 1894 Pyhämaan Pitkänluodon kylässä 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Isä kalastajana. 03 Kalan suolaaminen ja vaihtaminen viljaan Salossa. 04 Suolakalan vienti Turkuun. 05 Isän seilipaatti, "isopaatti". 06 Kalastusveneet. 07 Silakanpyyntipaikat syksyllä. 08 Seilipaatin rakentaminen. 09 Merikarvialainen Santeri, veneiden rungon eli keren rakentaja. 10 Isoon veneeseen mahtuva nelikkomäärä, nelikkojen koot. 11 Kertojan isä kruunarina. 12 Astioiden mittaus. 13 Kruunaustaksat ja kruunauksen pakollisuus. 14 Puuastioiden teko. 15 Siianpyynti, kalliit pyydykset. 16 Silakkaverkot. 17 Kertoja mukana pyyntimatkoilla, keväiset ja syksyiset apajapaikat. 18 Rääkisilakka, hyvä silakkalaji, nykyään hävinnyt. 19 Lohta ei saatu. 20 Pyhämaan ammattikalastajat kertojan nuoruudessa - Efraim Lindelöf - Fredrik Fagerström - Aleksander Westerholm - Johan Kustaa Niemi, kertojan isä - Kristian Sulkanen - Sammalluodon Vilen - Jaakko Skedlund - Mauno Lundén - Eriksson - kirkonkylän kalastajat - Laakso, kirkonvartija - Otto Österroos 21 Ammattikalastajat nykyään - Ahto ja Antti Rantamaa - Veikka Aalto 22 Pyhämaan ruotsinkieliset 23 Kertojan isän verkot. 24 Mauno Lundénin nuotta, nuotalla ei saatu silakkaa. 25 Nuotanveto talvella. 26 Rahan saanti kalastuksella. 27 Maanviljelys kertojan kotona. 28 Haukien pyynti rysällä. 29 Haukien ostajat sumppulaivoilla. 30 Kalastaja Jaakko Skedlund, ensimmäisen moottorin hankkiminen. 31 Myrskyihin joutuminen. 32 Pirtukauppa. 33 Kalan myynti sumppulaivoihin. 34 Kalaa ei kuivattu, perkausjätteiden kuivaaminen lampaille. 35 Hauteen teko lampaille jäkälistä ja perkausjätteistä. 36 Rehun saanti lehmille. 37 Lehtikerppujen teko karjalle. 38 Vaahtera koristepuuna. 39 Lehtikerppujen teko ja niiden jätteiden käyttö.
DOI: 10.58167/w9ilz8
title: AK4563 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vikman, Viljam,s. 12. 11. 1902 Laitilassa, muutti Uuteenkaupunkiin v. 1927, koneasentaja 01 Vikströmin moottoreiden myynti. 02 Vikströmin moottorien viat. 03 Solexin kaasuttaja ja sen aiheuttama käyntivika. 04 Vikströmin ja Olympian moottoreiden kilpailu 1930-luvulla. 05 Vanha moottoritehtailija Vikström. 06 Suurimmat Vikströmin laivamoottorit. 07 Vikströmin saama tilaus Brasiliasta. 08 Uudenkaupungin metalliteollisuus. 09 Tammen valimo 1930-luvulla. 10 Tammisen valimo. 11 Siemens Salzke- venemoottorit. 12 Pyrkijä-moottorit. 13 Porilaiset petrolimoottorit ja kuulasytytysmoottorit. 14 Kaljaasien moottorit. 15 Kuulasytytysmoottorien käyttö kalastajaveneissä. 16 Kuulasytytysmoottorin käynnistys ilman avulla. 17 Käsin käynnistettävä kuulasytytysmoottori. 18 Moottoreissa käytetty vesi. 19 Koneen kiinnitys veneeseen. 20 Petrolin käyttö bensiinimoottoreissa, T-Fordin ajo sillä tavoin. 21 Linja-autoliikenteen alku Uudessakaupungissa, Järvelän T-Fordin liikennöinti Raumalle. 22 Tuokilan liikennöinti Raumalle ja Turkuun. 23 Kaupungin sisäinen liikenne. 24 Tuokilan autot. 25 Liikennöitsijä Matikka Laitilassa, linja Rauma - Turku. 26 Liikennöitsijä Arvela Matikan jälkeen. 27 Matikan linjan siirtyminen Orakselle. 28 Pyhärannan linja-auto-osake-yhtiö. 29 Kelloseppä Mäkelän auto Laitilan ensimmäisiä. 30 Ensimmäinen traktori. 31 Traktorien korjaaminen. 32 Merenkulkuhallituksen venemoottorien korjaaminen. 33 Sähkömoottorien korjaaminen. 34 Valkometallin kokoomus. 35 Sinkkiä venemoottorien silintereissä. 36 Potkurin valaminen.
DOI: 10.58167/dcj5bw
title: AK4093 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tulikari, Eino,kantele 01 Riskun Sofian masurkka. 02 Niemen Kallen jenkka. 03 Pirun polkka. 04 Valssi Halsualta. Hotakainen, Otto ja Ojanen, Matti,ed. viulu, jälk. harmoni 05 Kiurun polkka. 06 Loruliisan masurkka. 07 Vihkipolska. 08 Kevätvalssi. 09 Kesäaamu, valssi.
DOI: 10.58167/g5zsgb
title: AK4451 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Seipinharju, Kaisa Vilhelmiina,s. 26.11.1895 01 Laulujen muistelua. 02 Kertojan uskonnollinen näkemys. 03 Hengellinen laulu "Katso vaieten verissään". 04 Veisaajia Kaukosessa kertojan nuoruudessa: kertojan täti Maria Suutari, Mikko Yritys, Juhani Suutari. 05 Tuomas Kaukonen, parantaja, ruumiille veisaaja, toiminut kätilönä. 06 Levison, Kittilän lääkäri. 07 Kaukonen parantanut kuolevaksi luullun naisen, Illodinin käyttö lääkkeenä. 08 Kaukosen ja Mikko Yrityksen kansalta saamat nimitykset. 09 Kuhniminen parannuskeinona, siinä käytetty vesi. 10 Kertoja ei muista lääkekasveja. 11 Kaukonen ja Yritys sijoiltan menneiden jäsenten parantajia. 12 Kaukonen Alakylästä tuodun naisen suuverenvuodon parantajana. 13 Veren imeminen kuppisarvella käärmeenpuremasta. 14 Hengellinen laulu "Nyt alan minä laulaa kiitosta Isälle". 15 Hengellinen laulu "Jopa loppuu päivän vaiva". 16 Siionin laulukirja, kertoja ei tunne Halullisten sieluin hengelliset laulut -kirjaa. 17 Saarnaajia kertojan lapsuudessa. 18 Lestadiolainen puhuja Juhani Suutari Kaukosessa. 19 Virsi "Hauta on valmis". 20 Vanhan virsikirjan virsien muistelua, virsi 440. 21 Virsi "Jo vääryys vallan saapi". 22 Hengellinen laulu "Käy yrttitarhassa polku". 23 Isä meidän -rukous, kertojan ensimmäisenä oppima rukous. 24 Herran siunaus. 25 Lapsille opetettuja rukouksia. 26 Kertojan äiti ei uskovainen. 27 Lestadiolaisten tervehdys. 28 Rukoukset Tuomas Kaukosen talossa kertojan lapsuudessa. 29 Saarnaajat Matti Kaukonen ja hänen poikansa Aleksi. 30 Hengellinen laulu "Lennä armon tiainen". 31 Armontiaiseksi kutsuttu Marja Kaukonen, o.s. Seppälä, nimityksen alkuperä. 32 Oskari Jalkio seuroja pitämässä Kittilässä. 33 Kaukosen suhtautuminen lestadiolaisiin. 34 Seurat Alakylässä, eräs tapaus, nimityksen synty. 35 Laestadiuksen saarnoissa esimerkkejä luonnosta.
DOI: 10.58167/l8zpo5
title: AK4143 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Virkkala, Arvid,s. 29.8.1897 01 Henkilötietoja. 02 Isä Antti Virkkala, alkuaan Pesola. 03 Klumpin Hintrekki, viulupelimanni, ja Ison-Klumpin tila. 04 Tuulimylly Klumpinmäellä. 05 Klumpin Hintrekki (k. 1897), henkilötietoja. 06 Hintrekin lapset muuttaneet Amerikkaan. 07 Marjaana Penttilä, Klumpin Hintrekin sisar. 08 Klumpin Hintrekki pelimannina. 09 Klumpin Hintrekin alkoholinkäyttö. 10 Klumpin Hintrekin, Kyröharjun Joonaan ja Pajukankaan Matin häämusiikkiohjelmisto. 11 Kyröharjun Joonas viulupelimannina. 12 Pajukankaan Matti pelimannina. 13 Kyröharjun Joonas eli Joonas Harapakka. 14 Naispelimannit: Benjamin Valtterin sisar Selma. 15 Anni Myllykangas harmonilla säestäjänä. 16 Pilliurut Juoperin Kallella. 17 Juoperin Liisa; Siltala, hänen poikansa, kanteleensoittaja. 18 Siltalan kauppa ja mylly Tunkkarilla; masunisti Jussi Luoman käsitys Siltalan rahapajasta. Kesto: 00:17:32. Mukana Peltoniemi Heimo.
DOI: 10.58167/vvujtd
title: AK4586 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eriksson, Artturi Albin,Johaninpoika s. 31. 10. 1897, merikapteeni 01 Laivojen muona. 02 Leipäviljan jauhaminen kivillä viljalaivoissa. 03 Sianrasvalamput eli kärylamput miehistösuojissa. 04 Laivojen muona; miehistön ruoka ja "salonkiruoka" erikseen englantilaisissa laivoissa. 05 Navigointi: merikortit, kompassi, sekstantti ja kronometri. 06 Merkintälaskenta pilvisellä säällä. 07 Nopeudenmittausmenetelmät. 08 Laivojen eksyminen. 09 Navigointi tähtien mukaan. 10 Kahden fregatin purjehdus Chileen Kap Hornin ympäri, toisessa laivassa perämiehen sijainnin arviointi tähdistä. 11 Merkintälaskennan luotettavuus, virran suunnan ja voimakkuuden huomioon ottaminen. 12 Laivan sortuminen. 13 Merikortit. 14 Puu- ja rautalaivojen korjaukset satamissa. 15 Laivan pohjan puhdistus Barbados-saarella, neekerityöläisten työskentely sukeltamalla. 16 Kuparilevyjen varastaminen laivojen pohjasta Länsi-Intian saarilla. 17 "Longhalssarit", laivan pohjaan tarttuvia ruohoja; yritykset niiden irrottamiseksi. 18 Neekerisukeltajien työskentely. 19 Uudenkaupungin telakka. 20 Laivojen kallistaminen jäälle korjattavaksi. 21 Laivojen kallistaminen puhdistettavaksi Tyynen meren saarilla. 22 Nousu- ja laskuveden ottaminen huomioon. 23 Purjelaivojen huippunopeudet. 24 Tuuli sivuahterista edullisin. 25 Harakka, purjehdustapa jossa purjeet nostetaan vastakkaisille puolille hyödyn saamiseksi ahterituulessa. 26 Vankkatekoiset alukset hitaampia kuin heikommat, niitatut rautalaivat nopeampia kuin hitsatut. 27 Laulaminen eri työvaiheissa, esim. prassia vedettäessä. 28 Ankkuripelin nostaminen. 29 Laulaminen ankkuria nostettaessa, englantilaisissa laivoissa viulunsoittaja. 30 Lastattaessa ei laulettu. 31 Ei erityisiä urakkatöitä. 32 Maihin pääsy satamissa. 33 Merimiesten kansallisuuksia. 34 Suhtautuminen ulkomaalaisiin englantilaisissa laivoissa. 35 Eri kansallisuuksien paremmuus purjehtijoina; kurinpito amerikkalaisissa laivoissa.
DOI: 10.58167/rcb3et
title: AK5110 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kumpulainen, Anna Miina,Lassintytär s. 2.10.1900 Lapinlahdella 01 Loitsijat. 02 Uuspihan lehmän katoaminen ja sen löytyminen Kiuruveden tietäjä Anna-Marin kuvailemasta paikasta. 03 Metsänpeittoon joutuminen, uskomus; metsään kadonneen lehmän löytyminen sarvestaan kiinni jääneenä, eräs tapaus. 04 Pahaan silmään uskominen. 05 Syksyinen maito ei aina tullut voille, auttoi jos lämmitti kerman. 06 Kertojan vanhemmat eivät uskoneet noituuteen. 07 Taikakaluina luita ja hampaita, paha silmä. 08 Kertoja ei muista kesäajan sääennustuksia. 09 Sanonnat "Ei lähe kaste ruohikosta eikä halla haon takkoo päevän Pärttylin perästä" ja "Mikkeliltä pittää olla naoriit kuopassa ja akat pirtissä". 10 Kertoja ei tiedä pärevalaistuksen ajoista; lasten käyminen yöllä tarpeillaan navetan takana, kädessä päresoihtu susien varalta kertojan mummon muistelun mukaan. 11 Erkin päivä ensimmäinen kyntöpaivä. 12 Heinänteon alkamisajat; naapurin Loviisa-mummon aikainen heinänteko pihakivikostaan, kivikon nimittäminen Loviisanluhdaksi. 13 Viikatteen liippaaminen, ei siihen liittyvää sanontaa tai laulua. 14 Sanonta "saa olla rekenä jos kelekkanai". 15 Kertoja ei tunne vuoden eri Marian päiviä. 16 Unikeonpäivä, tarina seitsemästä unikeosta. 17 Sanonta "Jaakko kylymän kiven viskoo". 18 Mätäkuu, ruokien pilaantuminen. 19 Rukiin kylvö elokuussa Laurin päivän aikaan, sanonta "Parempi on Laurin poroon kuin Pärttylin liejuun kylyvee". 20 Ristin päivä toukokuussa, sanonta "Ristin päivä lautasella". 21 Mikkelin päivään liittyvä sanonta. 22 Hevosen loukkaantuminen laitumella ja eläinlääkärin kutsuminen sitä katsomaan, kertoja hevosen hoitajana eläinlääkärin ohjeiden mukaan. 23 Pyhäinmiestenpäivä eli keyri, palvelusväen pääsy riiviikolle. 24 Riiviikkoeväät, piikojen vehnäsen leipominen koko talonväelle tarjottavaksi keyrinä. 25 Keyrin aika ruokaista aikaa, tappaisrokka eli mykykeitto. Kesto: 00:31:16