DOI: 10.18712/nsd-nsd0576-v2
title: Labour Force Survey 1989, Year file

description: SSB har gjennomført offisielle kvartalsvise arbeidskraftsundersøkelser (AKU) fra og med 1. Kvartal 1972. Formålet er å gi arbeidskraftmyndighetene og andre interesserte kjennskap til yrkesstrukturen I befolkningen og utviklingen over tid. Undersøkelsene skal gi grunnlag og statistisk materiale for yrkesprognoser og arbeidsmarkedsforskning. I AKU intervjues en respodent i to påfølgende kvartaler, så er det et opphold på to kvartaler og så intervjues respndenten på nytt i to påfølgende kvartaler. Utvalget var omlag 10-11.000 respondenter hvert kvartal frem til 1988. Arbeidskraftsundersøkelsen 1976 er den femte komplette årgangen med AKU. Opprinnelig var det meningen at AKU skulle være et analytisk supplement til den månedlige sysselsettingsstatistikken som var basert på trygdekassenes medlemskartotek. Den trygdekasse-baserte statistikken falt imidlertid bort da syketrygden ble innlemmet i Folketrygden fra 1.januar 1971, og AKU har etter hvert utviklet seg til å bli den viktigste kilden til kunnskap om tilstand og utvikling på arbeidsmarkedet. 

I 1975 la SSB om utvalgsplanen for intervjuundersøkelser, se henholdsvis Art.37: Om bruk av stikkprøver ved kontoret for intervjuundersøkelser, SSB (Steinar Tamsfoss), og SØS 33: Prinsipper og metoder for Statistisk sentralbyrås utvalgsundersøkelser (Ib Thomsen) Samtidig ble estimeringsmetoden for oppblåsing til nasjonale tall endret, slik at det finnes forsvarlige tall for regioner fra 1975 Omleggingen i 1975 medførte at det ble intervjuet anderledes i puljer enn før og etter. Dette medførte bl.a.. et brudd i panelsystematikken i AKU. 

Ved Arbeidskraftsundersøkelsen 1976 ble det tatt i bruk et noe endret spørreskjema og man kom også tilbake på den opprinnelige 6-kvartals rotasjonsplanen. Det nye spørreskjemaet innebar at personer i gruppen familiearbeidere og midlertidig fraværende fra inntektsgivende arbeid ble identifisert på en bedre måte. Dette førte til at omlag 30-35.000 flere ble regnet som sysselsatte. Gruppen arbeidssøkere uten arbeidsinntekt ble også utvidet til å omfatte ufrivillig permitterte. Spørsmålene om under- og oversysselsetting i det opprinnelige skjemaet ble strøket

Fra 1.kvartal 1987 ble estimeringsmetoden (oppblåsingen til nasjonale tall) noe endret, dessuten skjedde det en mindre justering av definisjonen av sysselsatte. For å få sammenlignbarhet bakover i tid ble det derfor utarbeidet nye versjoner av AKU-filene bakover til 1980. Fra 1980 finnes det derfor to versjoner av filene, hhvis med "gammel" og "ny" estimeringsmetode. Gammel betyr at data er sammenlignbare med opprinnelig publiserte tall for perioden 1972-1987, ny betyr at data for perioden 1980-1987 som benytter denne estimeringsfaktoren (vekten) er sammenlignbar med tall publisert etter 1987

Fra og med 1989 finnes bare data basert på NY estimeringsmetode

Mellom 1. og 2. kvartal 1988 skjedde det en omlegging av AKU som bl.a. resulterte i en ny filbeskrivelse, samt at statuskodene for status på arbeidsmarkedet ble endret. Dette medfører noen meget vesentlige endringer. 2.kvartal 1988 gikk man over til å intervjue kontinuerlig på ukesbasis. Derfor ble vektene utarbeidet på månedsbasis og ikke kvartalsvis SSB startet også en opptrappingsplan for å øke utvalgsstørrelsen. Dette påvirker vektene, som synker i verdi omvendt proporsjonalt med utvalgsstørrelsen. Normalt er et AKU-utvalg tilnærmet selvveiende mht representativitet. Fra 2.kvartal 1988 er det bevisst trukket for mange personer i enkelte utvalgsområder, det er derfor viktig at vektene brukes ved analyser og ved oppblåsing til nasjonale tall.