cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/5cluvk
title: AK5000 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mantere, Reino Rafael,s. 24.5.1909 Tampereen Amurissa 01 Kertoja iltanäyttelijänä Tampereen Teatterissa. 02 Palkkakiista Salmelaisen kanssa, jääminen teatterista pois. 03 Autonkuljettajana Kosti Elon ja Raninien kesäkiertueella. 04 Näyttelijänä myös sota-aikana, kiertueella varuskunnissa. 05 Kertojan vaimo Elli Mantere o.s. Arvola rahastajana, sitten muissa liikennelaitoksen tehtävissä. 06 Rahastajat linja-autoissa kaupungin sisäisessä liikenteessä. 07 Maksuista pinnaaminen, epäjärjestys ja juopottelu linja-autoissa. 08 Koululaiset matkustajina. 09 Linja-autot täynnä, poliisien puuttuminen ylikuormaan. 10 Koeajo työhönoton yhteydessä, Bulldogia ajamaan ilman aiempaa kokemusta. 11 Hankalin kertojan ajama auto Mercedes, jossa vaihteet toisin päin kuin yleensä; englantilaiset autot AEC ja Austin hankalia. 12 Austinin puolimekaaniset jarrut. 13 Aikataulujen noudattaminen, kohtauspaikat linjalla kuljettaja Kalle Lindellin kanssa. 14 Sota-aikana myöhästymisiä ja vuorojen jäämisiä ajamatta puukaasuttimien epävarmuuden takia. 15 Ilmoitukset lehdissä 1920-luvulla: "Aloitetaan säännöllinen linja-autoliikenne Pispalan ja Petsamon välillä". 16 Liikennöitsijöiden välinen kilpailu Nokialla, "Makee-Jallu" pani sokeria kilpailijan tankkiin. 17 Tilausajot. 18 Ylimääräiset sunnuntaivuorot Pikonlinnaan. 19 Kertoja ei muista liikennöitsijä Antti Lehteä. 20 Tammer-Diesel. 21 Alku Vapaaliitolla ensimmäinen dieselauto Büssing Nack linjalla Keskustori-Tahmela, toinen Büssing Penttilälle. 22 Nikolajeff Mercedesin dieselien edustajana, kertojan tutustuminen käsikirjan avulla dieseleihin. 23 Eräs sairaskuljetus v. 1945 palokunnan ambulanssilla. 24 Petrolin käyttö polttoaineena. 25 Palavan kiven, petrolin, tärpätin ja spriin seos polttoaineena sota-aikana. Petroli polttoaineena Fordin T- ja AA-malleissa. 26 Autonkuljettajien lisänimet. 27 Kolme Mattssonia Finlaysonilla: Kekka-Mattsson, Naru-Mattsson ja Pohjalais-Mattsson. 28 Hevosmiesten lisänimiä: Punaniska-Lahtinen, Riemujenviitta, Nuuskasuu-Johansson. 29 Poliisien lisänimiä: Keinuhevonen, Taivaan tapiseeraaja, Herttakuningas, Nälkä, Soppaluu. 30 Autonkuljettajien lisänimiä: Mesikänny eli Känny-Karlsson, Nousu-Kalle eli Nousiainen, Sileeni eli Silkonen-Kalle, Nätti-Nieminen, Paavo-Nieminen, Jermu-Nieminen, Mälli-Virtanen, Poru-Virtanen, Vouti-Virtanen, 24 hevosvoimaa, Kone, Herra, Volgan lautturi, Hollipoika. 31 Prostituoitujen lisänimiä: Töyssy-Elsa, Pötkö-Fanni, Pitkä-Hirvi, Holkki-Saima; kasku jälkimmäisestä. 32 Prostituoidut Tampereella, Hämeenkadun osa "Lihakonki". 33 Matti Sippola Tammelan pirssissä; hänen kostonsa kraatarille, joka järjesti hänelle häädön asunnosta, kasku. 34 Prostituoitujen välittäminen asiakkaille. 35 Kieltolain kaatuminen . 36 Emil Aaltosella Cadillac, kuljettajana Oksanen; tapaus kun Aaltosen Cadillac varastettiin. 37 Konsuli Kyyryllä Lincoln, Klingendahlilla Isotta Fraschini, kuljettajana Valkama, apteekkari Borgilla Pierce-Arrow. 38 Hämeenkadun, Keskustorin ja aseman pirssit.
DOI: 10.58167/js9l1y
title: AK5194 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sohkanen, Viljo Johannes,Johaninpoika s. 2.12.1900 Viipurissa, sosiaalijohtaja, arkistonhoitaja 01 Suomen vanhin maantie, nykyinen Kuriiritie. 02 Talojen tienhoitovelvollisuus. 03 Tien pinta viereisiä peltoja korkeammalla, tien höylääminen alemmaksi. 04 Tilustiet ja Tapaninkylästä tuleva tie. 05 Tiet palstoituksen yhteydessä, tiehoitokunnat. 06 Kertoja länsitiehoitokunnassa. 07 Teiden teko ja kunnossapito, valtionavun saaminen. 08 Tiemestarin ja nimismiehen tietarkastukset. 09 Kuusiaidat ja istutetut koivut teiden varsilla, nimismiehen vaatimus niiden kaatamisesta näkyvyyden vuoksi. 10 Tiehoitomaksujen periminen linja-autoyhtiöltä. 11 Tiehoitokuntia Vantaalla nykyäänkin. 12 Osuustoiminta Tikkurilassa. 13 Osuuskassan perustaminen v. 1903. 14 Luokkaerot eivät tuntuneet osuustoiminnassa ennen v. 1918. 15 Osuustoiminta enimmäkseen suomenkielisten kesken. 16 Osuuskassan perustaminen. 17 Osuuskassan toiminta kertojan siihen liittyessä. 18 Lainansaanti 1920-luvulla ja 1930-luvun pulavuodet. 19 Osuuskassan vaikeudet sodan alettua. 20 Suur-Helsingin osuuskassan perustaminen ja Tikkurilan osuuskassan liittäminen siihen. 21 Tikkurilan osuuskassa Helsingin maalaiskunnan vanhin rahalaitos. 22 Puimaosuuskunta: puimakone, hevonen, maanviljelyskoneet. 23 Tikkurilan kaupat. 24 Kaupan makkarat. 25 Kauppojen tavaravalikoimaa. 26 Oksan ja Idmanin kaupat. 27 Liljanderin ja Eklundin leipomot: vain hapanleipää. 28 Leppäsen leipomo ja kauppa. 29 Malmin osuuskaupan sivumyymälä Tikkurilaan v. 1917. 30 Malmin osuuskauppa Elannolle v. 1918. 31 Elannon myymälä Tikkurilassa, v. 1924 valmistunut rakennus. 32 Helsingin osuuskauppa ja Varuboden. 33 Useita Elannon myymälöitä. 34 Kauppakuolemat ja market-myymälät. 35 Halkokauppias Kantelinen. 36 Kantelinen lautatavaran välittäjänä. 37 Halko- ja lautatavarakauppias Antti Nurkka. 38 Kivityöt, kivenhakkaaja Soininen. 39 Sidorowin maanviljelyskonetehdas. 40 Sepät, Palenius Ruskeasannalla. 41 Sidorowin maanviljelyskonetehdas ja Aatra, vastaava yritys. 42 Nobelin tynnyritehdas. 43 Lentokonevanerin valmistuksen alkaminen tynnyritehtaassa. 44 Sidorowin ja Nobelin tehdasrakennus. 45 Akkutehdas, tehdasrakennus. 46 Akkutehtaalle tuodun lyijykuorman vajoaminen maan sisään. 47 Teon saippuatehdas, rakennukset. 48 Räätäli Bergström. 49 Tynnyrintekijä Gustafsson, työssä öljytehtaalla. 50 Öljytehdas ennen väritehdasta, öljyn puristus. 51 Tynnyrintekijä Gustafsson. 52 Muurari Bergström; kaakelitehtaalla omat muurarit. 53 Maalari. 54 Ei kelloseppiä, ei hopeaseppiä eikä kupariseppiä. 55 Seppä Fri Hakkilassa. 56 Lasitehdas Hiekkaharjussa 1920-luvun alussa. 57 Sundbergin mummu, kuppari. 58 Ei kankureita. 59 Hierojat, ei parantajia. 60 Kulkukauppiaat: tattarit. 61 Laukkuryssät ja pannuntinaajat. 62 Venäläisiä jäätelökauppiaita ei Tikkurilassa, ei myöskään posetiivareita. 63 Piirinuohousjärjestelmä palolautakunnan alaisena, nuohouksen kunnallistaminen.
DOI: 10.58167/2m5qxq
title: AK4624 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vestin, Ivar,s. 21.4.1906 Jepuan Silvastissa, varastomies, entinen viulunsoittaja 02 Henkilötietoja. 03 Kertoja viulunsoittajana, sormien menettäminen lopettamisen syynä. 04 Emil Björkqvist, kertojan setä, viulunsoittaja. 05 Tanssit: menuetti, polkka, sottiisi, valssi. 06 Menuetti, rallatettuna. 12 Kertojan setä Emil Björkqvist, viulunsoittaja, maanviljelijä. 13 Opettaja Edvin Vestin, urkujen- ja viulunsoittaja. 14 Menuetti, rallatettuna. 15 Polska, rallatettuna. 16 Edvard Källman, viulunsoittaja, Silvastin mylläri. 17 Villis-Ant Jungarin kylästä, viulunsoittaja. 18 Ei hää- eikä hautajaiskaramelleja. 19 Häissä annettavat rahalahjat (kryckorna). kerronta ruotsiksi Backlund, August,s. 12.8.1908 Uudenkaarlepyyn mlk:n Kovjoen kylässä, maanviljelijä 01 Henkilötietoja. 07 Isän käyttämät aurat. 08 Riihityöt. 09 Ohran ja kauran puiminen. 10 Vehnän viljely. 11 Tuulimyllyt ja vesimyllyt. kerronta ruotsiksi
DOI: 10.58167/satmfh
title: AK4461 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kellinsalmi, Elsa o.s. Nilivaara,s. 6.2.1911 Kittilän Kuivasalmella 01 Kertoja syönyt karhunlihaa; kertojan setä tehnyt laulun karhunlihasta, katkelma laulusta "Mikähän se tuossa kattilassa kärisöö ja kiehuu". 03 Kertojan setä kirjoittanut runoja mm. runon vapaussodasta. 04 Kertojan serkku Hilja Junttila. 05 Oskari Nilivaaran noin v. 1880-90 kirjoittama runo "Huipulle Lapin vuosien". 06 Oskari Nilivaara tehnyt laulun vapaussodasta palaavien miesten tervetuliaisjuhlaan, laulu "Terve nyt Lapin sankarit", alku laulettuna, loppu luettuna. 07 Toinen versio samasta runosta "Oi terve Lapin sankarit". 08 Pekka Nilivaaran kertoma tarina Nuutti-nimisestä lappalaisesta, joka nukahti karhun luolaan eksyttyään poronhakumatkalla. 09 Kertoja ei tiedä karhunkynsiin liittyneitä tarinoita, Pekka Nilivaaralla karhun sapesta tehtyä lääkettä. 10 Pekka ja Oskari Nilivaara parantajina. 11 Kalle Vesmajärven loitsu ampiaisille "Ampiainen, angervainen", loisun teho. 12 Pekka Nilivaaran veren seisauttaminen silmästään peilin avulla. 13 Kertojan isän hammassäryn parantaminen, eräs tapaus. 14 Näsiänmarjojen käyttö riisitaudin lääkkeenä. 15 Haudankaivajan pelottelu, eräs tapaus. 16 Suutarin kenkien neulominen tallin porstuassa pidetyn ruumiin vieressä vedonlyönnin perusteella, suutarin sanat "Rumaa se on kun rumhit kurkkii". 17 Kertojan isoisä Erkki Nilivaara, parantaja. 18 Tervan polttaminen liedellä hinkuyskän helpottamiseksi ja desinfiointikeinona. 19 Pikiöljyn käyttö lääkkeenä, sääskiöljynä ja voiteena. 20 Paimenen kasteleminen ja juustokahvin juonti lehmien uloslaskupäivänä karjaonnen saamiseksi. 21 Ei riimukalenteria, ajan katsominen auringosta ja ilmansuuntien merkitseminen ikkunalautaan. 22 Kertoja ei tunne tuulikannelta. 23 Keittokodan eli pirrikodan käyttö ja rakenne. Kellinsalmi, Erkki Oskarinpoika,s. 6.7.1908 Kittilän Jeesiöjärvellä 24 Kertojan henkilötietoja. 25 Tietäjä Hirvasvuopio eli Hirvas-Niila. 26 Kertoja poroerotuksessa Hirvas-Niilan kanssa, tietojen välitys porokämppään näyn avulla. 27 Hirvas-Niila kotoisin Vuotson Purnunukasta. 28 Laitumelta kadonneen hevosen löytyminen Hirvas-Niilan avulla.
DOI: 10.58167/vuq1xi
title: AK4240 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Marttila, Arvo Aatto,Joosepinpoika, s. 24.9.1909 Jurvan kirkonkylässä, kotiteollisuusopettaja 01 Lusikoiden ja kauhojen teko. 02 Yrjö Niemen keksimä kauhantekokone. 03 Kauhojen pintakäsittely. 04 Osuuskaupat kauhojen välittäjinä. 05 Kylät, joissa tehty kauhoja. 06 Lusikan- ja kauhanteko kotiteollisuuskoulussa, koulun alkutyöt. 07 Alkutyösarjaa seuraavat työt kotiteollisuuskoulussa, sorvaus ja koristeveisto. 08 Veistoraudat ja taltat. 09 Puun tuntemus aineopin osana kotiteollisuuskoulussa. 10 Oksankohtien käsittely. 11 Oksien paikkaus, paikat eli proput. 12 Oksanpaikkauksen leviäminen Suomeen, Mäkisen koulu Sortavalassa. 13 Käsityönopettaja Hahto valmistunut Sortavalasta. 14 Hahdon työ Jurvassa. 15 Sivustavedettävien sänkyjen teko tilaustyönä kotiteollisuuskoulussa. 16 Koristeellinen sivustavedettävä sänky Latva-Kyynyn talossa. 17 Keisarinlehti, koristeaihe. 18 Muita koristeaiheita, nimitykset. 19 Jugend-tyyli kansanomaisissa huonekaluissa. 20 Kahdenistuttavien keinutuolien teko kotiteollisuuskoulussa tilaustöinä. 21 Viitalan maalarit tehneet itse kimröökiä. 22 Viitalan maalarien vesimaaliinsa käyttämä multa. 23 Haudankaivaja Ojala, maalinkeittäjä. 24 Käsityöperinteen keruu Jurvasta kouluaikana. 25 Kotiteollisuusopettaja Sulo Mänty. 26 Harjun veljekset Matti ja Ville, laakerin- ja kellonvalajia. Kesto: 00:37:32
DOI: 10.58167/xekppn
title: AK4885 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltonen, Juho Artturi,s. 3.1.1894 Hinnerjoella, räätäli 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan terveydentila. 03 Kertoja räätälinä; kertojan isä ja isäpuoli. 04 Kertojan räätälin ammatin aloittaminen, räätäli Juho Aho. 05 Kertojan harjoittelu enonsa Kustaa Laineen kanssa. 06 Räätälit Kustaa Laine ja Juho Aho, pöydällä istuminen; ei kiertäviä kisällejä. 07 Kertojan asuminen isoäitinsä kanssa ja työskentely räätälinä, perheissä käyminen laajalla alueella. 08 Kertojan näkemää erilaista perhe-elämää: riitaiset ja sopuisat perheet. 09 Kertoja hyvissä väleissä perheiden naisten kanssa. 10 Simulan hyväluontoinen emäntä. 11 Sirenin, Suomisen ja Heikkilän emännät, luonteeltaan ihailtavia naisia. 12 Kertojan suhde perheiden lapsiin. 13 Kertojan työskentely perheissä, eläkkeelle jääminen. 14 Pukukankaat kotikutoisia, talvi- ja kesäpukujen kankaat. 15 Pyhävaatteita teetettiin harvoin, verka pyhävaatteiden kankaana. 16 Tehdaskankaiden käyttööntulo. 17 Pula kankaista sota-aikana, kääntäminen ja paikkaaminen . 18 Saran vanutus. 19 Eriasteista vanutusta. 20 Mittojen ottaminen pukua tehtäessä ja takin sovittaminen. 21 Puvussa myös liivi, liivien tulo uudelleen muotiin. 22 Miesten pukumuoti muuttunut kertojan aikana vähän. 23 Housujen käänteet. 24 Kertoja ei tehnyt herrasväen takkeja; päällystakki eli palttoo. 25 Paitojen tekoa vähän. 26 Korven räätäli Juho Aholla jo ompelukone, kertojan ompelukone. 27 Räätälin palkka rahana ja luontaistuotteina, Rantalan isännältä palkka osittain viljana.
DOI: 10.58167/9ptmxq
title: AK4269 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Raamatun lukeminen. 02 Suvun perintöraamattu; kertojan kuuro äiti oikeudessa valalla, eräs tapaus. 03 Musta Raamattu. 04 Ikiliikkujantekijät. 05 Perheestä sodassa 6 miestä ja hevonen, hevosen palauttaminen huonossa kunnossa. 06 Parantava vesi. 07 Kertojan äidin parannuskeinot; kertojan tukassa olleen koristekamman syttyminen ja tukan palaminen, äiti otti valkeanvihat pois hiilellä. 08 Maasta tarttuneen taudin parantaminen maasta otetuilla palasilla. 09 Kertojan äidin taikojen oppiminen Hämeessä kulkukaupalla käydessään. 10 Kertojan äidin pellavien kerjääminen Hämeessä, kehräämään oppiminen. 11 Pellavamaan vuokraaminen taloista, työllä maksaminen. 12 Kesyjen karhujen kuljettaminen näytteillä. 13 Kertojan isää nimitetty asuinpaikan mukaan Karhuksi; eräs riita Närvän isännän kanssa. 14 Metsäloukon Pohdolla vei susi 7-vuotiaan tytön. 15 Susia nähty äskettäin Pirttikylässä ja Korsnäsissä. 16 Ammattikutojat: Hööselin Maija. 17 Hööselin Mikki, hanurinsoittaja, hänen vaimonsa Maijan mustasukkaisuus. 18 Hööselin Mikki postinkuljettajana. 19 Hööselin Mikin kulkeminen nuorena äitinsä kanssa karstaamassa ja kehräämässä. 20 Hööselin Mikin soittaminen ja laulaminen lapsille, laulu "Niko-kräätäri, konikaakari". 21 Kössän Heikki ja Santtu, hanurinsoittajaveljekset Närvijoelta. 22 Aviottomat lapset. 23 Puhemiehen käyttö. 24 Pihlajan Petterin avioliitto. 25 Morsiuskruunu ja kruunumuori. 26 Hööselin Maija morsiuskruunujen tekijänä. 27 Leskellä sai olla isokruunu, mutta ei pikkukrunua vihittäessä. 28 Kruunun vuokraaminen, Hööselin Maijan tekemät kruunut. Kesto: 00:32:09
DOI: 10.58167/f1fr30
title: AK5320 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Uotila, Martta o.s. Vuorentausta ja Nissi, Irja,ed. s. 1.10.1901, jälk. s. 6.9.1896 01 Viialassa ryijyjen kutoja, kutonut kertojan äidin vihkiryijyn. 02 Vihkiryijy ja vihkipallit. 03 Kapiot: lakanat, pyyheliinat, pöytäliinat, huonekaluja. 04 Puhemiehiä ei käytetty. 05 Ripillepääsyn merkitys aikuistumisessa: nuttura päähän, pääsy yleisiin rientoihin. 06 Kinkerit; kinkerien pakollisuus rippikouluun pyrkiville ja 3 vuotta rippikoulun jälkeen, kuulustelut. 07 Katkismuksen osaaminen ulkoa, lukeminen koulussa. 08 Kylänvanhimmat. 09 Ei vihkimättömiä pareja, nimitykset ”susipari” ja ”leipäsusi”. 10 Kinkerien ruoka- ja kahvitarjoilu, myös muissa kylissä asuvien sukulaisten kutsuminen lukupitoihin. 11 Papit, lukkari ja suntio kinkereillä. 12 Leikillinen sanonta kinkereillä osaamattomista: ” pannaan pöydän alle ja syljeskellään perään”; papit eivät ankaria. 13 Eri uskonsuunnat: jehovantodistajia nykyisin, ”hihuleita” Särkijärven kulmalla ja Kokonkylän Uotilla, myös rehtori Petäikön vanhemmat kuuluneet liikkeeseen. 14 Hartaustilaisuudet eli raamatunselitykset. 15 Siionin kanteleen ja virsikirjan käyttö. 16 Vihkimiset kotona, pappilassa tai kirkon sakaristossa. 17 Tanssiminen häissä. 18 Purpurin tanssiminen Jenny Mikkolan ja Selinin (myöh. Santaranta) häissä v. 1915 (IN), Martta Uotila tanssinut purpuria häissä tätä myöhemmin. 19 Purpurin tanssiminen kotiseutujuhlassa Mattilassa n. v. 1949. 20 Tanssien soittajat, torvisoittokunta. 21 Kalle Neva, Eetu Reunanen ja Fremlingin Aukusti hanurinsoittajia Huhdissa. 22 Pennon Maija, eläinten parantaja ja lapsenpäästäjä Huhdissa. 23 Kätilö Elli Laaksonen, häntä ennen kätilönä Fanni Lehtonen. 24 Aukusti Nissi, kertojan setä, eläinten parantaja ja kuohari Laukeelassa. 25 Ilmojen ennustaminen, säiden merkitseminen muistiin. 26 Kukkia yöksi tyynyn alle, juhannustaika. 27 Kaivon kiertäminen juhannusyönä ja vihdan heittäminen saunan katolle, juhannustaikoja. 28 Kengät tyynyn alle T-asentoon, kertojan kansanopistotoverien tuntema taika. 29 Tinan valaminen uudenvuodenaattona. 30 Naisten hameiden helmanauhat. 31 Hameet ja leningit, valkoiset puserot. 32 Vaatekankaana villalangalla pumpuliloimeen kudottu sarsi, lankojen vaihtaminen villoilla Tampereen Liljeroosilta. 33 Naisten päällysvaatteet ja päähineet. 34 Kertojan pitkän koulumatkan käveleminen. 35 Suutari Tammi Huhdissa, Hakkilassa suutari Lehti. 36 Pikkukoululaisten kenkiensä vertailu, kertojalla Aaltosen tehtaan tekemät kengät. 37 Suutari Tammi teki nappikenkiä.
DOI: 10.58167/vbudoc
title: AK4402 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Päällysaho, Fredrik,s. 15.7.1911 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan koulunkäynti kiertokoulussa. 03 Kiertokoulunopettaja Iita Rusko. 04 Kiertokoulun kalusto. 05 Kurinpito kiertokoulussa. 06 Opettaja Iita Ruskon lempiaineet ja opetuksen kulku. 07 Tavauksen opetus kiertokoulussa. 08 Opettaja Iita Ruskon yhteydenpito kotien kanssa. 09 Karvalan kiertokoulu. 10 Oppilaiden osuus kouluhuoneen hoidossa. 11 Salopää Vihtori, Karvalan kiertokoulun opettaja. 12 Lukuaineet, opetaja Salopään erikoisala. 13 Ulkoluvusta kiertokoulussa. 14 Kurinpito Karvalankylän kiertokoulussa. 15 Katekismuksen ja virsien osuus opetuksesta kiertokoulussa. 16 Harmoni opetuksen apuna Karvalassa. 17 Kiertokoulujen lakkauttaminen. 18 Viimeinen kiertokoulu 1928 Itäkylässä. 19 Kertojan koulunkäynti Karvalan kansakoulussa. 20 Kansakoulunopettaja Levän persoonasta. 21 "Pienten koulu", jolla kansakoulun käynti aloitettiin. 22 Opettaja Levän uskonnollinen vakaumus. 23 Helluntaiseurakunnan toimintakeskus Karvalan työväentalolla. 24 Opettaja Levän suhteet papistoon. 25 Opettaja Levän suhteet lestadiolaisiin. 26 Kertojan ammatinvalintaan vaikuttanut setä, opettaja Matti Oskari Päällysaho. 27 Kertojan valmistautuminen Sortavalan seminaariin. 28 Kertojan aikomus pyrkiä rautatieläisen ammattiin. 29 Kertojan aikeista lähteä sillinkalastustyöhön Islannin vesille. 30 Kertojan lähtö 1930 Sortavalan seminaariin sisäänpääsykokeisiin ja pääsy seminaariin. 31 Kertojan muistoja Vilho Siukosesta, Sortavalan seminaarin musiikinopettajasta. 32 Päällysaho Väinö, viulunsoittaja, kertojan sukua.
DOI: 10.58167/muziqv
title: AK4447 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rautio, Anni ja Rautio, Armas Aukusti,ed. s. 16.2.1910, jälkimmäisen vaimo ja jälk. s. 10.12.1897 01 Jakokunnan maat. 02 Tien teko Sirkan kylään, tien tekijät manttaalikunnista.. 03 Talonomistajien vastuualueet tienhoidossa manttaalimäärän mukaan, rangaistus tienhoitovelvollisuuden laiminlyönnistä. 04 Hakalan tieosuus. 05 Tieosuuksien merkitseminen. 06 Erään tieosuuden hoitajien keksintö tienhoidossaan: pirunkenkä. 07 Kertoja veljensä kanssa tietöissä. 08 Manttaalikunnan viljamakasiini Kittilän kirkonkylässä. 09 Siemenien lainaus viljamakasiinista. 10 Viljamakasiinin sijainti. 11 Kertoja ei ole kuullut 1860-luvun nälkävuosista, nälkävuosina 1918-19 viljaa viljamakasiinista. 12 Lestadiolaisuus Kittilässä, haltioituminen lestadiolaisten seuroissa. 13 Seurat kertojan kotona. 14 Seurapuhuja Olli Puljula Alakylästä. 15 Uus- ja vanhoillisherännäisyys, suuntien ankaruus. 16 Seurapuhujat Pietari Hanhivaara ja Fredrik Paksuniemi Kittilästä, puhujien käyminen Pietarissa asti. 17 Katekeetta Miettunen puhujana. 18 Katekeetta, kirkon palkkaama kiertokoulun opettaja; muita katekeettoja. 19 Puhujia. 20 Veisaaja Matilda (Tetta) Vähäkari. 21 Arvi Hietaniemi, ruumiille veisaaja, ruumiille veisuu. 22 Kertojan äidin Matilda Raution saarnaaja Kustaa Rosenbergilta v. 1915 saama kirja. 23 Hakalassa käynyt saarnaaja Frans Salminen. 24 Kertojan äidin saama kirja. 25 Ebba Koskenniskan virsi- ja evankeliumikirjoja vuodelta 1905. 26 Muita kertojan hallussa olevia hartauskirjoja. 27 Rovaniemen seurakunnan kirkkoherra Aatu Laine. 28 Muita teoksia. 29 Polvirukous yleinen Alakylässä. 30 Liikuttuminen seuroissa. 31 Eräs tapaus seuroissa. 32 Suhtautuminen niihin, jotka eivät tulleet hurmoksiin. 33 Lestadiolaisten suhtautuminen maallisuuteen, vaatteet ja värit. 34 Kertojan isä kotoisin Tepastosta; kalossien pito syntiä, eräs tapaus. 35 Alakylässä vähän peilejä; lestadiolaisten syntikäsitys. 36 Lestadiolaisten kutsuminen villiläisiksi Vieremällä; uskonlahkot Vieremällä, eräs eri lahkoja edustava pariskunta. 37 Janne Marttiinin alkuunpanema uskonnollinen uudistus, Marttiini seurojen pitäjänä, vanhoillisten suhtautuminen häneen. 38 Pappien suhtautuminen lestadiolaisiin, mukanaolo seuroissa, liikuttuminen papin pitämissä seuroissa. 39 Saarnaajan poistuminen liikutuksen ajaksi. 40 Uskovaisten väsyminen liikuttuesssaan. 41 Erään isännän suhtautuminen liikuttumiseen. 42 Kahvin tarjoaminen kaukaa tulleille, seuraväen majoitus. 43 Lestadiuksen postillan lukeminen sunnuntairukouksissa. 44 Kunnallisneuvos Aapo August Neitiniemi, kansanedustaja ja saarnaaja, Neitiniemen pitämät pyhärukoukset. 45 Seurojenpidon loppuminen.
DOI: 10.58167/zweebc
title: AK4137 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kuoppala, Irja Kustaantytär o.s. Etelämäki,s. 24.7.1914 Alahärmän Kuoppalassa 01 Kertojan televisioesiintyminen. 02 Piirileikin häviäminen kertojan nuoruudessa. 03 Ensimmäinen orkesteri Hely Alahärmässä. 04 Tanssit: jenkka, pisto, valssi. 05 Pisto "Uralin neitonen, tumma kaunis sinisilmäinen". 06 Piirileikkejä tanssineet ikäluokat. 07 Orkesterien tulo. 08 Piirileikki hanurinsoittajan pitäessä taukoa. 09 Ei piirileikkiä häissä. 10 Kukkaparit häissä; muistelma eräistä häistä, joissa soittajana Matti Viitaluoma. 11 Opettaja Rajamaa, nuorisoseuramies, kuoronjohtaja. 12 Laulu "Kun tämä flikka se lauleloo". 13 "Honografi" Hautalan Tiinan mökissä. 14 "Honografin" laulu "Ja kävelöökö Mirrikin saappaissa". 15 Hautalan Tiinan "honografi", yksi ainoa laulu. Rintanen, Kalle Veikko,Kustaanpoika s. 5.7.1908 16 Rannanjärven haudan sijainti hautausmaalla. 17 Prännin Erkin haudan etsiminen. 18 Rannajärven hautakivi. 19 Häjyjen maine. 20 Kertojan tekemä laulu Ylihärmästä "Vaikka uusi aika häjyt tieltänsä pois siirti". 21 Hirvelän suvusta; Anssin Jussin tupa. 22 Anssin Jukka, kuolema Siperiassa. 23 Onni Rannanjärvi, omalaatuinen henkilö, juopotteleva tuppimestari, reikä kurkussa syövän takia. 24 Onni Rannanjärven toinen avioliitto, kihlamatkalta tulo. 25 Onni Rannanjärven kalastaminen ja kalajutut. 26 Onni Rannanjärven vaimon lähtö. 27 Tuppi-Erkki ja Johannes Rannanjärvi, tuppimestareita. 28 Johannes Rannanjärven tuppien mainostaminen Suomen Kuvalehdessä. 29 Onni Rannanjärven poika tuppien valmistajana. 30 Kauhavan tuppimalli peräisin Ylihärmästä. 31 Ruutiaiset. 32 Kalle Takala, sokea harjantekijä, viulunsoittaja, tunnettu hauskuttaja. 33 Kalle Takalan tekemä laulu "Forssan flikat tuloo Ylihärmän poijilta hakhon sovintorahaa". 34 Kalle Takala nuorisoseuran vahtimestarina; hänen poikansa Paavo kertojan kiertokoulutoveri, Paavon hakeminen koulumatkalla, eräs tapaus.
DOI: 10.58167/newpar
title: AK5011 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aho, Tauno,2-rivinen harmonikka 08 Soittajan esittely. 09 Vanha kuortanelainen polkka. 10 Polkka. 11 Palkinnoista ja kunniakirjoista. 12 Hoijakka. 13 Viimeinen Elomaan tekemä harmonikka. 14 Masurkka. 15 Polkka. Enlund, Valter ja Pärus, Torsten,ed. 68-v. ja jälk. 70-v., molemmat viulu 01 Soittajien esittely. 02 Morgonpiggen, valssi. 03 Kertojat aloittaneet soittamisen 13- ja 8-vuotiaina. 04 Sängknarr-schottis. 05 Klemes-Kalles polka. 06 Soittajien henkilötietoja. 07 Farfars menuett. selostus ruotsiksi Lindvall, Johan Erik,viulu 16 Soittajan esittely. 17 Kengo-Antas menuett. 18 Polska. 19 Månskenspolska. selostus ruotsiksi