DOI: 10.58167/kwfpfx
title: AK5256 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Heinätie, Aune,s. 2.6.1905 01 Himmeli joulukoristeena. 02 Oljet lattialla jouluna, kertojan aikana laitettu kerran lapsille malliksi vanhoista tavoista. 03 Leikkiminen ja laulaminen joulukuusen ympärillä. 04 Joulupäivänä kirkkoon, ei kylään, sukulaisvierailut ja hevosajelut tapaninpäivänä. 05 Kolmas ja neljäs joulupäivä: Juhanneksen päivä ja lasten päivä, työnteko vielä rajoitettua. 06 Ei nuuttipukkeja kertojan lapsuudessa, nykyään elvytetty perinnettä; ei tähtipoikia. 07 Kynttilänpäivä, kynttilöiden valamisen kirkkoon liittyminen siihen. 08 Laskiainen: lasten mäenlasku ja laskiaishuuto ”Pitkiä pieniä silkin suonia”. 09 Laskiaisruoat: hernekeitto, pullamaito. 10 Laskiaistrullien kuuntelu kolmen tien haarassa, noitakalut, lähdettäessä lausuttavat sanat. 11 Trullien käyminen navetoissa, lammasonnen hankkiminen leikkaamalla lampaista villatukkoja. 12 Neuvo lampaanhoidosta ”Älä keri keskiviikkona, älä pese perjantaina, äläkä laske laitumelle lauantaina”. 13 Lampaiden peseminen joella keväisin. 14 Laskiaisruoat: hernekeitto, siansorkat. 15 Papuvelli. 16 Pääsiäisajan juhlapäivät, kiirastorstai aattopäivä. 17 Pitkänperjantain vietto, hiljentyminen, ei paastoa. 18 Pääsiäissunnuntaina ”aurinko ilakoitsee” noustessaan. 19 Ei kokkoja pääsiäisenä, juhannuskokot. 20 Helavalkeiden polttaminen helatorstaina. 21 Vappumarssit; kertojan nuoruudessa vappu työpäivä. 22 Sanonnat kevään kylmistä säistä ”KunYrjön yönä kylmää, kylmää yhdeksänä yönä perätysten” ja ”Urpaanus urisee”. 23 Karjan laskeminen laitumelle keväällä. 24 Suviyöt kevään merkkeinä. 25 Kevään tulon laskeminen kynttelinpäivän jälkeisestä suojasta: yhdeksän viikkoa jäiden lähtöön. 26 Sanonta ”Erkki inuu ja Urpaanuskin vielä urisee”, kylmät yöt toukokuussa. 27 Juhannuskokot, tynnyriin tehty uiva kokko. 28 Heinänteko, sanonta ”Hermannista heinään”, vihtojen teko heinänteon yhteydessä. 29 Heinämadon tappaminen viinanjuonnilla heinänteon päätteeksi. 30 Marian päivät, Heinä-Marian markkinat. 31 Rukiin kylvöajat, Laurin päivänä kesantomaahan. 32 Sanonta ”Jaakko pudottaa kylmän kiven veteen”, uimavesien jäähtyminen. 33 Mikon päivä: markkinat, perunankaivun kesto Mikkoon asti, työjuhla. 34 Palvelusväen vuosisopimukset, vapaaviikot eli ”itteviikot” palvelusajan päätteeksi. 35 Palkollisten pestaus, ei pestuumarkkinoita. 36 Puhemiehet; emäntä puhemiehenä, eräs tapaus. 37 Vanhapiika naimattoman naisen nimityksenä. 38 Naisten paidat, hihan istutus. 39 Hursti eli rötti; kahdesta eri vahvuisesta pellavakankaasta tehdyt kivijalkapaidat. 40 Miesten röttipaidat, riihipaidat. 41 Naisilla ei housuja, ensimmäiset housut avonaisia. 42 Alushameet ja alushamekankaat. 43 Juhla- ja arkihameet. 44 Hamekankaat. 45 Hameen kanssa käytetty ”höllä tröijy” tai ”piukka tröijy”. 46 Arkiröijyt. 47 Seitsemänkaistainen ”korkea hame”, helmassa pallenauha. 48 Saali ja ”topattu palttoo” päällysvaatteina. 49 Saaleja myös lapsilla. 50 Äidillä itse kudottu sarssisaali. 51 Pääsilkit; isä ostanut kihlasilkin merimieheltä. 52 Isosilkki, suuri silkkihuivi. 53 Morsiamen saamat kihlat silkki ja sormus. 54 Äidin korvarenkaat, sormusten ja korvarenkaiden luovuttaminen sota-aikana. 55 Äidin sormusten käyttö vain juhlatilaisuuksissa. 56 Hopeiset sormukset, kertoja ei ole nähnyt; vihkisormusten lainaaminen, miehillä ei sormusta. 57 Äidin sormukset ja korvarenkaat. 58 Ei kihlajaisia; krykkypaalit, kuulutusten yhteydessä pidetyt tanssit, morsiamelle tuotu keppi eli krykky. 59 Kertojan äiti Maria Josefiina Heliander o.s. Lauririutta (1863-1948). 60 Kertojan isä kauppias Iisak Leonard Heliander (1864-1922). 61 Isän suku Pomarkusta Wiron talosta, isänäidin suku Siikaisten Leväsjoen Liljalta. 62 Kertojan isä kauppiaana ja puuseppänä.