cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.18712/nsd-nsd0516-v2
title: Consumer Expenditure Survey 1991

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt Bruttoutvalg: 6330 husholdninger for 3-årsperioden 1989-1991 Et hushold har felles bolig og felles kost Nettoutvalg: 1991: 1284 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen For 3-årsperioden 1989-1991 er nettoutvalget 3657 hushold (Svarprosent 57.8%)
DOI: 10.18712/nsd-nsd0516-v3
title: Consumer Expenditure Survey 1991

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. 

Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt

Bruttoutvalg: 6330 husholdninger for 3-årsperioden 1989-1991
Et hushold har felles bolig og felles kost 
Nettoutvalg: 1991: 1284 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen 
For 3-årsperioden 1989-1991 er nettoutvalget 3657 hushold (Svarprosent 57.8%)
DOI: 10.18712/nsd-nsd0517-v2
title: Consumer Expenditure Survey 1992

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt Bruttoutvalg: 6518 husholdninger for 3-årsperioden 1992-1994 Et hushold har felles bolig og felles kost Nettoutvalg: 1992: 1388 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen For 3-årsperioden 1992-1994 er nettoutvalget 4032 hushold (Svarprosent 61.9%)
DOI: 10.18712/nsd-nsd0517-v3
title: Consumer Expenditure Survey 1992

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. 

Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt

Bruttoutvalg: 6518 husholdninger for 3-årsperioden 1992-1994
Et hushold har felles bolig og felles kost 
Nettoutvalg: 1992: 1388 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen 
For 3-årsperioden 1992-1994 er nettoutvalget 4032 hushold (Svarprosent 61.9%)
DOI: 10.18712/nsd-nsd0518-v2
title: Consumer Expenditure Survey 1993

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt Bruttoutvalg: 6518 husholdninger for 3-årsperioden 1992-1994 Et hushold har felles bolig og felles kost Nettoutvalg: 1993: 1308 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen For 3-årsperioden 1992-1994 er nettoutvalget 4032 hushold (Svarprosent 61.9%)
DOI: 10.18712/nsd-nsd0518-v3
title: Consumer Expenditure Survey 1993

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. 

Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt

Bruttoutvalg: 6518 husholdninger for 3-årsperioden 1992-1994
Et hushold har felles bolig og felles kost 
Nettoutvalg: 1993: 1308 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen 
For 3-årsperioden 1992-1994 er nettoutvalget 4032 hushold (Svarprosent 61.9%)
DOI: 10.18712/nsd-nsd0519-v2
title: Consumer Expenditure Survey 1994

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt Bruttoutvalg: 6518 husholdninger for 3-årsperioden 1992-1994 Et hushold har felles bolig og felles kost Nettoutvalg: 1994: 1337 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen For 3-årsperioden 1992-1994 er nettoutvalget 4032 hushold (Svarprosent 61.9%)
DOI: 10.18712/nsd-nsd0519-v3
title: Consumer Expenditure Survey 1994

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. 

Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt

Bruttoutvalg: 6518 husholdninger for 3-årsperioden 1992-1994
Et hushold har felles bolig og felles kost 
Nettoutvalg: 1994: 1337 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen 
For 3-årsperioden 1992-1994 er nettoutvalget 4032 hushold (Svarprosent 61.9%)
DOI: 10.18712/nsd-nsd0520-v2
title: Consumer Expenditure Survey 1995

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt Bruttoutvalg: Ca 6500 husholdninger for 3-årsperioden 1995-1997 Et hushold har felles bolig og felles kost Nettoutvalg: 1995: 1312 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen For 3-årsperioden 1995-1997 er nettoutvalget 3.921 hushold (Publikasjon for denne 3-års perioden foreligger ikke)
DOI: 10.18712/nsd-nsd0520-v3
title: Consumer Expenditure Survey 1995

description: Statistisk sentralbyrå har brukt periodiske forbruksundersøkelser som grunnlag for å utarbeide og ajourføre vektgrunnlaget for konsumprisindeksen. Detaljerte oversikter over forbruket i privathusholdninger har også utgjort et viktig grunnlag for levekårsstatistikken, og for forskning om inntekt, levekår og f.eks. virkninger av skattesystemets bruk av direkte og indirekte skatter. Materialet er også så detaljert at det gir et interessant grunnlag for kostholdsanalyser. Data kan også benyttes til etterspørselstudier, i økonomiske planleggingsmodeller eller for spesifikasjon av det private forbruket i nasjonalregnskapet. 

Frem til og med 1973 gjennomførte SSB Forbruksundersøkelser med flere års mellomrom, i 1974 gikk SSB over til et system med årlige undersøkelser, med noe mindre utvalg. Fra 1974-1976 er data publisert for 3 år om gangen, og det årlige bruttoutvalget er omlag 1500 hushold, netto utvalg 1100-1200 hushold. Målet var fortsatt å bygge opp en detaljert oversikt over forbruket i private husholdninger, som grunnlag for ajourføring av vektgrunnlaget i konsumprisindeksen. En ønsker også å kartlegge forbruket i forskjellige typer husholdninger. Husholdningene er klassifisert etter kjennemerker som husholdningstype, inntekt, hovedarbeidstakers yrkesstatus og alder, bostedsstrøk, størrelse av total forbruksutgift o.l. Data er organisert i flere deler og inneholder bakgrunnsinformasjon om husholdningen (samles inn gjennom et innledningsintervju som kartlegger husholdssammensetning), detaljert forbruk målt i verdi og mengde (registreres ved dagboksføring, henholdsvis for husholdet og enkeltpersoner), husholdets kjøp av varige konsumgoder (varige kapitalgjenstander, samlet inn ved et omfattende avslutningsintervju), forbruk av egenproduserte varer og inntekt og skatt

Bruttoutvalg: Ca 6500 husholdninger for 3-årsperioden 1995-1997
Et hushold har felles bolig og felles kost 
Nettoutvalg: 1995: 1312 husholdninger Noe varierende for ulike deler av datainnsamlingen 
For 3-årsperioden 1995-1997 er nettoutvalget 3.921 hushold (Publikasjon for denne 3-års perioden foreligger ikke)