DOI: 10.58167/k3mlcb
title: AK5045 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Keränen, Lauri,”Ressan Lassi”, s. 7.2.1924 Ristijärvellä, asuu Hyrynsalmen Karpinvaarassa, viulu 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kotiseudulla ollut pelimanneja. 03 Kanteletta käytetty vähän, Lumivaaran Matti kanteleenrakentaja; opettaja Leinonen Paltamosta soitti kanteletta 1930-luvulla. 04 Viulu ja 1-rivinen hanuri, kertojan isä (s. 1879) hanurinsoittajana. 05 Ei purpuria, isän ohjelmistossa kolme morsiuspolskaa häiden rahatanssia varten, tahdiltaan paremminkin marsseja. 06 Morsiuspolskan tanssiminen Kalle Oikarisen häissä Ristijärvellä v. 1946 viimeisen kerran, sitä osanneet soittaa enää vain kertoja veljineen. 07 Kertojan veljet: Iivari, s. 1912, viulun, mandoliinin ja 2-rivisen hanurin soittaja ja Kalle, s. 1922, harmonikansoittaja. 08 Kalle-veljen hanurinsoiton opettelu, kertoja ei ehtinyt saada vuoroa, vaan opetteli soittamaan viulua. 09 Kertojan sisar Kerttu Kemppainen, s. 1928, viulun- ja mandoliininsoittaja, myös hänen miehensä soittaja. 10 Kertojan nuorimmat lapset Susanna, s. 1961, ja Heikki, s. 1965, kontrabasson ja harmonin soittajia. 11 Isän eno Rakkineen Henteri, k. 1911, kuulu pelimanni; vanha pelimanni Paavo Kemppainen muistaa hänet vielä. 12 Ritoniemen seppä Paavo Oikarinen ja Paavo Kemppainen viulunsoittajia, veljekset Lauri ja Pekka Kemppainen triangelinlyöjiä. 13 Kestin Jussi eli Jussi Keränen, viulunsoittaja Oravivaaralla. 14 Hermanni Helttunen, Ressan huonemies, ollut töissä Norrbottenissa ja Lofooteilla, soitti ruotsalaisia ja norjalaisia kappaleita. 15 Muita pelimanneja: Kellolan Assu eli Aukusti Kinnunen, Peuravaaran Tolosen veljekset, Luotolan Eino, hanurinsoittajia savotoilla. 16 Sodan jälkeen paljon soittajia; Kalle Oikarinen soitti viululla virsiä. 17 Tanssien pito Ressan riihessä, joukossa vain kaksi soittotaidotonta. 18 Omatekoiset mandoliinit, mandoliinien tulo 1920-luvun lopulla. 19 Nurkkatansseja 1930-luvulle asti, 1930-luvun alussa tanssit luvanvaraisiksi. 20 Kontiomäen-Taivalkosken rautatietä rakennettaessa 1930-luvulla rautatieläiset toivat tangon ja foksin; Kempaksen veljeksillä 5-rivinen harmonikka ja banjo. 21 Kansansoittajien jääminen kehityksen ulkopuolelle, soiton lopettaminen tai siirtyminen kuoroihin. 22 Kempaksen veljekset rautatieläisiä, mahdollisesti Vieremältä. 23 Seppä Otto Vitikka, Aallon Matti Paltamosta ja Hermanni Helttunen, leuan alta soittaneita viulunsoittajia. 24 Paimentorvet ja karjan paimentaminen, aidatut laitumet 1930-luvulta lähtien, riidat aidoista. 25 Hyrynsalmen kirkonkylän itäpuolella Poutasen herännäisyyttä, pelimanneja harvassa; lestadiolaisuutta ei Hyrynsalmella eikä Suomussalmen etelärajalla. 26 Hyrynsalmen Väisälänkylässä pelimanneja ja laulumiehiä; kertoja tallentanut lauluja Taavetti Väisäseltä. 27 Ristijärven Karpinvaaralla paljon soittajia sodan jälkeen, muita kyliä joissa soittajia. 28 Kääriän talossa pelimanneja monessa polvessa, nykyinen emäntä viulun- ja mandoliininsoittaja; Tenhusen isäntä Aukusti Kemppainen oppinut kappaleitaan Kääriän Väinöltä. 29 Helmenpyynti Hollon aikana ja sen jälkeen, Kalle Oikarinen Hollon kumppanina. 30 Kalle Oikarisen summaraudat, helmenpyyntivälineitä, kertoja Kallen kanssa helmenpyynnissä. 31 Kertojan vintistä löytämiä ukin esineitä: kangaspussi, kalarauta, summarauta, kahtomarauta; ukki, kertojan appi, v. 1910 näkemänsä unen perusteella helmenpyyntiin, arvokkaan helmen löytyminen ensimmäisestä raakusta. 32 Morsiuspolska. 33 Edellistä soittaneet kertojan isä ja Kestin Jussi eli Jussi Keränen. 34 Rakkineen Henterin polkka. 35 Polkka. 36 Rekilaulupolkka, veljeltä opittu. 37 Seuraavan kappaleen taustaa, opittu Aapeli Mikkoselta Ristijärvellä v. 1976. 38 Rakkineen Henterin jouhikon sotteinen. 39 Hienohelma, polkka. 40 Edellisen soittotavoista.