cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/xx5sj2
title: AK4206 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Marttila, Arvo Aatto,Joosepinpoika, s. 24.9.1909 Jurvan kirkonkylässä, kotiteollisuusopettaja 01 Hyviä odraajia. 02 Odrausmallit, eri puulajien jäljittely. 03 Kimröökin käyttö sävyttämiseen. 04 Pesukaapin eli lavoaarin kannen marmoreeraus. 05 Töppäysmenetelmän käyttö. 06 Nahkapinnan jäljittely, ei opetettu Jurvan kotiteollisuuskoulussa. 07 Sabluunien käyttö. 08 Ajokalujen teko Jurvassa. 09 Ajokalujen ja talousesineiden teon opettaminen kotiteollisuuskoulussa. 10 Kärrynpyörien ja rekien tekijöitä Tainuskylässä, Uuno Tuomela. 11 Kirkkorekien ja kärryjen teko Nopankylässä ja Kurikassa. 12 Alanko, ränkimestari. 13 Kertojan ränkienteko kotonaan. 14 Kolmen silppupöntön teko päivän aikana, eräs tapaus. 15 Työkärryt. 16 Kirkkokärryt. 17 Kertoja Uuno Tuomelan kanssa painamassa kärryjen rapakaaria. 18 Puuastioiden häviäminen käytöstä. 19 Puukauhojen tekijä Kälviäinen, kauhanveistokilpailun voittaja. 20 Nikkareiden arvostus Jurvassa. 21 Anselmi Wiikin puusepäntaito, myös maalannut baptistikirkon alttaritaulun. 22 Veistonopetus Lapualla, oppilaat innokkaita. 23 Kotiteollisuuskoulu ja maamieskoulu. 24 Potkukelkkojen tekijöitä: Männistö Matti, Kujala paappa. 25 Nuuka-Jussi eli Jussi Vainionpää, höylien tekijä, rakennusmies, tarkan työn tekijä. 26 Kotiteollisuuskoulun tarkastajan käynti Nuuka-Jussin luona. 27 Nuuka-Jussi tarkka työssään. Kesto: 00:30:15
DOI: 10.58167/fnp0wz
title: AK5099 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Sonninen, Erkki,Pekanpoika s. 22.2.1899 Lapinlahden Suurenmäen kylässä 01 Aprillipäivä. 02 Ollin päivällä ei merkitystä. 03 Sanonta muuttolinnuista "Laor laomaan lattoo, Pärttyl pois peästää", Laurin päivä rukiinkylvön aikaa. 04 Sanonta "Mitä Mariana malolla, sitä vappuna vaolla". 05 Kertoja ei ole kuullut Pyhän Ristin päivästä eikä Syys-Matista. 06 Mikon päivä: touot siihen mennessä korjattuna, karja vielä ulkona, ei kokon polttoa. 07 Lokakuu; sanonta "Simo siltoja tekköö, Martti maata vahvistaa, Antti aesoja laettaa, Niilo nijoo kiinni". 08 Vitsaiset saverikot reissä. 09 Pyhäinmiestenpäivä eli keyri, palvelijain muuttopäivä. 10 Palvelijoiden palkanmaksu, uusien palvelijoiden pestiraha. 11 Jakoaika tuntematon käsite, Martin päivällä ei merkitystä. 12 Sanonta "Liisan liukkaat, Kaesan kaljamat". 13 Klemetin ja Annan päivillä ei merkitystä. 14 Sanonta "Tuomaasta kuus kyntteliin": 15 Tapaninpäivänä ajelua ja mäenlaskua, hevosen ruokkiminen. 16 Petolinnut, ei kotkia eikä kalasääskiä. 17 Riistalinnut ja jänikset. 18 Pyynti loukuilla, loukun rakenne. 19 Luodikot ja pyssysepät. 20 Rihmapyynti lumen aikana, rihman punominen jouhista. 21 Rihman virittäminen. 22 Ei ansoja, joissa puuta olisi taivutettu; peuran- ja sudenkuopat. 23 Metsästys ampumalla. 24 Pyypiisku, lintujen houkutuspilli. 25 Pyiden ja muiden metsälintujen runsaus. 26 Ei pyydyksiä kaurapeltoon, ei sudenajoa. 27 Kettujen pyynti raudoilla. 28 Ketun pyynti lippusiimalla. Kesto: 00:31:10
DOI: 10.58167/z9sis2
title: AK4250 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Seppälä, Eino,s. 13.5.1901 Jurvan kirkonkylässä, maanviljelijä 01 Maksamatta Kankaanpäästä lähtenyt tukkilainen ja toisen miehen tulo tilalle asumaan, eräs tapaus. 02 Tukkilaisten asettuminen Jurvaan. 03 Tukkilaisten tanssit, "viiden pennin tanssit". 04 Hoijakka häissä. 05 Morsiamen sijaiset hoijakassa. 06 Morsiamen puku ja kruunu. 07 Palkan kerääminen soittajalle tansseissa, ringin tanssiminen. 08 Hoijakan tanssisävelmä. 09 Rinkimarssi. 10 Marssilaulu "Kevättuuli lounaisesta", katkelma saneltuna. 11 Honkain keskellä, soitettu marssina. 12 Saarela Viljami, hanurinsoittaja. 13 Laitamäki Joel, viulunsoittaja. 14 Hööselin Mikko soittajana. 15 Ei soittajia muilta paikkakunnilta. 16 Wiik Anselmi, viulunsoittaja, puuseppä. 17 Nuorisoseuran torvisoittokunta, johtajina Gideon Hahto ja Sulo Mänty.
DOI: 10.58167/bdx1uo
title: AK4848 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rintanen, Jalmari,s. 16.4.1899 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isä. 03 Kertojan isä kenkkärinä Puustellin häissä. 04 Anssin Jukka Hirvelän kylästä. 05 Kertojan isän muistelma Puustellin häissä riehuneesta Anssin Jukasta. 06 Mannerheimin päämaja Ylihärmässä. 07 Kertojan muistoja Artturi Leinosesta opettajana. 08 Artturi Leinosen nahkuri eli karvari Leinonen. 09 Artturi Leinonen opettajana Ilomäen koululla. 10 Artturi Leinosen opettaja persoonasta. 11 Opettaja Heikki Perän ja opettaja Artturi Leinosen eroista. 12 Kertojan kydönpolttomuistoja. 13 Maanparannustöitä. Rintanen, Kalle E. ,s.4.12.1903 23 Kertojan henkilötietoja. 24 Leipäviljelyshistoriaa. 25 Työ rukiin kasvattamiseksi. 26 Rukiinleikkuukökät ja riihityö. 27 Talkoiden eli kökkien pito. 28 Juha Rintanen kenkkärinä Puustellin häissä. Rintanen, Martta,s.30.1.1911 14 Kertojan henkilötietoja. 15 Päiväjärjestys ja ruokailu. 16 Veriruokia: leipä, kisko, makkarat. 17 Verikiskot. 18 Juhannushera tuntematon Yli-Härmässä 19 Köpötes. 20 Eväsruoka. 21 Pääsiäisvalkeoiden polttaminen. 22 Juha Rintanen sijaistanssijana Puustellin häissä.
DOI: 10.58167/vvm2iy
title: AK5075 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Löytynoja, Eino Henrikki,s. 23.1.1907 Ylivieskan Löytynperällä, maanviljelijä. 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan vanhemmat Leander ja Iida Löytynoja, suvun vaiheita. 03 Löytynojan ensimmäinen asukas Antti Juhonpoika. 04 Kertojan äidin suvun vaiheita ja isän suvun vaiheita Ängeslevän kylällä. 05 Kinttupolut vanhaan aikaan Löytynojalla. 06 Vanha kirkkotie. 07 Löytyläisten vanhat karjamajat. 08 Karjamajojen käytön lakkaaminen. 09 Ei tuohitorvien tai muiden paimensoitinten käyttöä kertojan lapsuudessa. 10 Metsästyksen luonne ja tavat kertojan lapsuudessa. 11 Urheiluharrastukset kertojan lapsuudessa. 12 Ei nuorisoseuraa Löytynperällä kylän herännäisyyden vuoksi. 13 Herännäisnuorten piirinpyöriminen kesäisin. 14 Käsityöläisiä Ylivieskassa. 15 Körttipukujen käyttö. 16 Körttipukujen tekeminen. 17 Körttipukujen eroja. 18 Körttisaappaat ja lipposet, kesäkengät. 19 Körttipäähine. 20 Körttiläisten käyttämät virsikirjat. 21 Herännäispuhujia: Antti Rissanen, Räty, Eemil Kivioja, Mikko Ylitalo, Matti Haikola, Juho Malkamäki, J.K. Kuoppala, Vilhelmi Malmivaara. 22 Kertojan kasvattaminen herännäisyyteen. 23 Herännäishengen voimallisuus. 24 Kirkossa käyminen. 25 Rahan saanti ja käyttö kertojan lapsuudessa.
DOI: 10.58167/zmm8wa
title: AK4879 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Simula, Heiner,Fransinpoika s. 21.12.1895 Laviassa, asunut Nakkilasssa ennen kuin muutti Euraan v. 1907 01 Poutalan talon historiaa, Vainio-Mikkolan ja Laurikkalan tilojen yhdistäminen. 02 Mäkitalon myllymestari; kasku hänen keskustelustaan erään pitäjän nimismiehen kanssa. 03 Ollilan isäntä, kivimies; hänen tekemänsä kivinavetat. 04 Turajärven graniitti. 05 Turajärven kuivatus, luonnonheinän ja kortteen käyttö. 06 Setälän ja Pihlmanin suku. 07 Seppä Pihlman. 08 Turajärven huvila-asutus. 09 Turajärven pinnan laskeminen ja rantaniittyjen jakaminen. 10 Turajärven kalastus. 11 Kyläkunnan yhteismaat: järvi, soranottopaikka. 12 Yhteiset koneet; Jussilan tilan puimakone ja höyrykone yhteisessä käytössä. 13 Kertojan tilalle hankittu harjavaltalainen puimakone. 14 Härkä vetojuhtana, Haaviston isäntä käyttänyt härkiä. 15 Könnin kärrynakselin korjaaminen paikallisen sepän kotona, sepän ihmettely "Olekko sä piru vai olekko sä Könni?". Virta, Arvo,Juhonpoika s. 8.1.1908 Kiukaisten Paneliassa, muuttanut Euraan 1910 16 Kertojan henkilötietoja. 17 Kertoja koneenkäyttäjänä Turajärven sahalla isänsä jälkeen. 18 Turajärven sahan omistajat, perustaja Väinö Mäkitalo. 19 Kertoja v. 1926 Turajärven sahalle, yksiraaminen höyrysaha, höyrykoneen käyttö. 20 Höyrykattilan huolto, puhdistus kerran vuodessa. 21 Turajärven sahan höyrypannun koko. 22 Tuliputkien puhdistus tuubiharjalla pyhisin. 23 Höyrykattilan lämpenemisaika, paljon tulipintaa. 24 Saha toiminnassa vuosittain joulukuusta heinäkuulle, sahattu puumäärä.
DOI: 10.58167/fsjsgp
title: AK4592 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Häyrynen, Lydia o.s. Häyrynen,s. 18.9.1900 Kivennavalla 01 Laulu Huutolaistytön kehdon ääressä "Tuuti lasta keinuhun, tuuti toisen lasta". 02 Kertojan äidin laulaminen. 03 Kehto eli heija; kehtolaulujen laulaminen. 04 Kehtolaulu "Nuku nuku nurmilintu". 05 Satujen kertominen. 06 Vipu, lasten tuudituslaite. 07 Erään emännän synnytys niittymatkalla. 08 Lapsen rauhoittaminen liekuttamalla tai kylvettämällä. 09 Vastasyntyneen lapsen jalkojen hierominen lumella. 10 Lapsen pään litistyminen selällään makaamisesta. 11 Lapsen lepertely ja lapsen oppiminen puhumaan: r:n ja s:n opettelu. 12 Lukemaan opettelu. 13 Leikkiloru "Entten tentten teelikamentten". 14 Leikkiloru "... reijuma reks, Koppana viijään kolmanneks", katkelma. 15 Eläinaiheisia sukunimiä Kivennavalla. 16 Taavetti Häyrynen, Häyrysen sukuseuran sihteeri, tutkinut sukunimen alkuperää. 17 Siirtolaisen laulu "Yksinäin, yksinäin täytyy pois mun rientämäin. 18 Laululeikit koulussa, leikkilaulu "Kedon kukat vartoo kevään tuloa". 19 Laikkilaulu "Arvaas kuinka talonpoika" ja selostus sen leikkimisestä. 20 Joululeikkilaulu "Juhla se on nyt verraton". 21 Leikkilaulu "Lähdetkö kanssain Helsinkiin". 22 Laulu "Sotapoikia Suomen on kutsuttu nyt ekstraäksiisiin". 23 Lauluja sisältävä julkaisu Aseveikko 2 vuodelta 1942.
DOI: 10.58167/hofazj
title: AK4862 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Keravan pelimannit,Hartikainen Eino, viulu, Tuisku Seppo, viulu, Vainio Kalevi, basso, Koivisto Leila, harmonikka. 04 Yhtyeen esittely. 05 Svalvalsen Tuusulan Ruotsinkylästä. 06 Polska Tuusulan Ruotsinkylästä. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 Ressan Lassin perheyhtye,Keränen Lauri, viulu, Keränen Heikki, basso, Keränen Sussa, harmoni 16 Ratulapeli Kainuusta. 17 Valssi Mökinvaaran Aapelille. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 Ylikylän tytöt,Karvonen Ulla, harmoni, Hotakainen Hanna, basso, Tuominen Paula, viulu, Karvonen Tuija, viulu, Kellokoski Sinikka, viulu 13 Yhtyeen esittely. 14 Lokakuun polkka, säv. Otto Hotakainen. 15 Kukonlaulun sottiisi, säv. Otto Hotakainen Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 Meiskarit,Kyllönen Maarit, viulu, Nortamo Paula, viulu, Kalaniemi Maria, harmonikka. 01 Yhtyeen esittely. 02 Purpurivalssi Viitasaarelta. 03 Tulivat tuppaa, polkka Etelä-Karjalasta. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 Etelä-Hämeen Huuliharppumiehet,Tuominen Matti, Tommola Pekka, Mustonen Eino, Kataja Tuomas ja Savolainen Albin, 5 x huuliharppu. 07 Yhtyeen esittely. 08 Anianpellon jenkka. 09 Karjalan poikia, polkka. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979 Leikarit,Tiainen Juhani, viulu, Raiskinen Vesa, viulu, Mäkinen Tapani, harmonikka, Koski Timo, harmoni ja mandoliini, Harjunkoski Reino, basso. 10 Yhtyeen esittely. 11 Uusmaalainen häämenuetti ja polska. 12 Jonkka-Karlssonin polkka. Sepän soitto. Pelimanniyhtyeiden Suomen mestaruuskilpailut 2.6.1979
DOI: 10.58167/9cmyyr
title: AK5205 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Jokinen, Esko,s. 17.7.1910 31 Piimätie-nimen synty torpparien piimänkuljetuksesta. Niemi, Väinö,s. 25.3.1897, tuohisoitin 01 Valssi (?). 02 Osallistuminen spiritismiin, pöydän liikkuminen kertojan ohjeiden mukaan. 03 Spiritismin harjoittaminen Heikkilänjoella, tapahtumat siellä. 04 Musta Raamattu. 05 Tohtori Gibierin kirja Avaruuksien ja henkimaailman salaisuudet. 06 Mustan Raamatun käyttö noituuteen. 07 Spiritistinen istunto. 08 Kertojan lukema spiritistinen kirjallisuus. 09 Pahat voimat, maailman menon paheneminen Raamatun ennustusten mukaan. 10 Kertoja ei nähnyt paimentorvia, leppäpillit. 11 Paimenessa olo. 12 Työttömyyden kustannukset. 13 Korpusen Valle, tuohella soittaja. 14 Siirtolaisuus Amerikkaan. 15 Lahtisen soittajat. 16 Viheltämistä ja iloista ilmettä ei suvaittu. 17 Nurkkatanssien pito salaa. 18 Markkinoilla käyminen. 19 Lankkujen sahaaminen. 20 Pettäminen tervakaupoissa. 21 Tervan vienti Kristiinankaupunkiin. 22 Tervanpoltto. 23 Tulen ryöstäytyminen vartioimattomassa tervahaudassa, eräs tapaus. 24 Tervahautojen koko ja määrä. 25 Tervan vienti kaupunkiin kesäaikaan, kuljetus reellä metsästä. 26 Isojoen ja Merikarvian välinen tie ja riitely siitä; Karijoen tien parempi kunto. 27 Vainajien kuljetus kantamalla Isonkeitaan yli tiettömänä aikana, ruumiinkantotanko. 28 Kertojan isä ja isänisä ajaneet tieasiaa kymmenet vuodet, lakimies Merikarvialta kuntakokoukseen hoitamaan asiaa. 29 Talvitiet, Piimätie Kotomäen kautta kirkonkylään. 30 Kärrytie Lähteenkorvan kautta kirkonkylään. 32 Isänisän aikana ollut susia, karhuja ja ilveksiä, ei tietoa kotkista. 33 Viimeisen karhun kaato. 34 Isänisän kertoma tarina kahdesta noidasta Moiäijästä ja Pyntäs-Eskosta, jotka karkauttivat karhua toistensa kimppuun, paikannimi Karhukeidas. 35 Koivunmutkanmaassa kuolleen rosvon kummittelu, kunnes pappi tuli siunaamaan.
DOI: 10.58167/k6av0o
title: AK4429 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Autto, Eelis Apiel,Oskarinpoika, s. 1.10.1910, poroisäntä 01 Nykyinen pororotu. 02 Porojen jalostus paliskunnassa. 03 Hyvien porojen erottaminen huonoista. 04 Kulkuriporot. 05 Kulkuriporojen myynti teuraaksi. 06 Hyvän hirvaan ominaisuudet. 07 Siitosporoilla oltava hyvät sarvet tappeluista selviytyäkseen, onnettomuudet porojen tappeluissa. 08 Ajoporot. 09 Kertojalla lapsena oma ajoporo. 10 Poronlihan hinta v. 1918 jälkeen. 11 Poronlihan kysynnän kasvu: ei kysyntää 1930-luvulla, muutos sota-aikana. 12 Kertojan käynti maaherran luona pyytämässä, että Raattamaan tehtäisiin tie. 13 Armeijalla poronlihaa sodan aikana, porojen pakkoluovutus. 14 Kertojan porojenosto Muonion palkisesta v. 1940. 15 Kertojan tovereille määrätty suuri luovutus, kertojan osuus mukana. 16 Kertojan kieltäytyminen luovuttamasta määrättyä määrää kolmantena luovutusvuonna. 17 Kertojan porojen ajaminen Raattamaan. 18 Vetolainen, tokan edessä kulkeva poro. 19 Koiran osuus poronajossa. 20 Huudot poroja ajettaessa samanlaisia kuin lappalaisilla, esimerkkejä. 21 Sallitun määrän ylittävät porot teuraaksi. 22 Lääninhallitukselta määräykset kunkin paliskunnan porojen määrästä. 23 Paliskunnan sisällä määrätty teurasporojen määrä. 24 Harrastelijoiden poronhoito. 25 Lain mukaan harrastelijoilla ei pääsyä paliskuntiin. 26 Käytäntö paliskuntalaisen myydessä poroja ulkopuolisille. 27 Poronlihan säilytystavat. 28 Porojen kuljetus ja nylkeminen. 29 Poronlihan kuivaaminen ja suolaaminen, säilytystapoja ennen sähkön tuloa. 30 "Ilmakuiva" liha hyvää vielä keväällä. 31 Kuivattava liha otettu talvella, sen säilytys. 32 Poronlihan suolaus. 33 Poronlihan kuivaaminen katolla. 34 Aarto, kuivaamiskehikko. 35 Poronlihan paloittelu. 36 Eri tapoja tappaa poro. 37 Ruhon avaaminen ja nahan irroitus. 38 Ruhon nylkeminen. 39 Sisälmysten poistaminen. 40 Teurastukseen kuluva aika. 41 Vanha poron paloittelutapa. 42 Takapaisti, ruhon arvokkain osa. 43 Pään keittäminen. 44 Keitetty poronkieli suosittu. 45 Keitetyt poronsorkat, nykyään ei sorkkia keitetä. 46 Porojen myynti 1920-30-luvulla. 47 Porojen myynti Ruotsiin ja Norjaan. 48 Aiemmin ei ostajia Oulun eteläpuolelta. 49 Vähittäiskauppiaat lihan välittäjinä, ei suuria liikkeitä. 50 Kourin Arttu, kittiläläinen kauppias, poronlihan välittäjä. 51 Muoniossa useita poronlihan ostajia. 52 Porojen sairauksia. 53 Liutsa, poron halvaantumistauti.
DOI: 10.58167/nsjorq
title: AK4570 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lucander, Eino,Kallenpoika s. 2. 10. 1904 Uudessakaupungissa 01 Epäselvyyttä talojen numeroinnissa kertojan kotikadulla. 02 Kertojan henkilötietoja. 03 Kertojan isä, merimies. 04 Kertojan isä laivan timpermannina, myrskyn jälkien korjaaminen. 05 King Edvard, maapallon kiertänyt "lentävä suomalainen" purjelaiva. 06 Malenin laivat. 07 Kertojan isä merillä. 08 Merimiesten ruoka ja työolot. 09 Uudenkaupungin asukkaat merimiehiä ja kalastajia. 10 Syvänmerenpurjehtijat. 11 Kertojan isä "konstina" Itämeren laivoilla. 12 Timperin ja puosun tehtävät. 13 Myrskyt osa merimiehen työtä. 14 Satamissa käyminen ja huvittelu maissa. 15 Merimieselämää. 16 Satamat, joissa kertojan isä käynyt. 17 Kap Hornin kautta purjehtiminen. 18 Kertojan veli 16 vuotta yhtä mittaa merillä; merimiesten karkaaminen laivoista. 19 Kertojan suhtautuminen alkoholiin. 20 Kertojan lähtö merille 16-vuotiaana. 21 Kiipeily mastoissa 8-vuotiaana. 22 Kertoja ja hänen sisaruksensa eri perheissä hoidokkeina äidin kuoltua ja isän ollessa merillä. 23 Naakeleiden käyttö rautalaivoissa, kertojan isän sairastuminen naakelityöstä. 24 Kertojan isän paluu meriltä kotiin kuolemaan. 25 Kokemuksia laivojen ruoasta. 26 Parkkilaiva Rauha, sen purjeet. 27 Kertojan ensimmäinen matka parkkilaiva Rauhalla.
DOI: 10.58167/rl2ez4
title: AK4580 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Grönroos, Frans,Juhanpoika s. 26. 9. 1896 Uudessakaupungissa, merimies, seilimaakari 01 Myrsky Biskajanlahdella, mastojen katkeaminen. 02 Purjehtiminen myrskyn jälkeen kohti Gibraltaria. 03 Merkinanto hätälipuilla norjalaiselle höyrylaivalle, siltä saatu apu. 04 Höyrylaivan lähtö jatkamaan matkaansa, ranskalaisten troolarien tulo apuun ja hinausyritykset. 05 Pääsy Lorientiin hinauksessa. 06 Kapteeni Rinne; merimiehen vastakirjojen selailua. 07 Purjelaiva Rauha. 08 Luvian ukko, laivanrakennusmestari. 09 Kertojan vastakirjoja. 10 Wihurin laiva Vipunen. 11 Kertojan pestautuminen Vipuseen v. 1939, sokerilastin purku Vaasassa talvisodan alkaessa. 12 Vipunen Mäntyluodossa lastaamassa puutavaraa ja paperia, venäläisten pommitukset. 13 Lastin otto Ruotsista ja vienti Englantiin. 14 Vipusen internointi Gibraltarissa.
DOI: 10.58167/jtpmjy
title: AK4627 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Bertlin, Sigfrid,s. 20.9.1912 Vöyrissä, viulu 01 Kertoja soittajana. 02 Polska menuetin jälkeen. 03 Menuetin tanssiminen, Oravaisissa tanssittu myös hyppyaskelin. 04 Häätanssit. 05 Kruunuhäät n. v.1924-25, hääkulkue. 06 Marssien soittaminen häissä. 07 Morsiustaivas (brudhimlen), ei peilejä seinillä Vöyrissä. 08 Pieni tyttö ja poika vihkiparin rinnalla. 09 Morsiuskruunu ja hääväen koristeet. 10 Marssin soittaminen häiden alussa. 11 Loppuvalssi tansseissa, ei marssia. 12 Pienet häät ; ei leikkihäitä. 13 Kertoja soittajana tansseissa, paikat joissa kertoja soittanut. 14 Kertojan Tuna-yhtye ja sen esiintymispaikat; kertojan viulu palasiksi Alahärmän Saunamäellä. 15 Esiintyminen Isonkyrön Lehmijoella, soittajien kutsuminen kahville. 16 Tuna-yhtyeen soittajat ja soittimet. 17 Tuna-yhtyeen toiminta-aika v.1932-39, soittopalkkiot. 18 Nuottien hankinta. 19 Tansseja 1920-30-luvulla: charleston, samba, foxtrot, tango. 20 Suositut tanssit 1930-luvulla: tango, foxtrot, valssi, sottiisi. 21 Polkka; polskaa vain menuetin yhteydessä. 22 Vaasalaiset orkesterit Vöyrissä. 23 Lunkare, tanssisävelmä, viululla, laulu "Var ska jag hänga handskar ock hatt". kerronta ruotsiksi
DOI: 10.58167/ilkmge
title: AK5197 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vanha-Villamo, Tyyne o.s. Vähähaaro,s. 3.9.1901 Isojoen Villamon kylässä, viulu 01 Suomalaisen ratsuväen marssi. 02 Viinamarssi häissä, viinan ja sahdin tarjoilu hoijakan yhteydessä, Hoijakka-Hessa vieraiden ohjaajana, kenkkäri kamarissa. 03 Vieraiden vastaanotto ja ruokailuun saattaminen häissä marssilla. 04 Viuluntekijät ja -soittajat Lähteen Ruusi ja Hermanni, heistä tehty laulu ”Lähteen kylä on kun kaupunki”, saneltuna. 05 Kylässä myös klarinetinsoittaja. 06 Lähteen kylä, Villamon kylän perukka. 07 Närvin Maija, kansantanssisävelmä. 08 Edellisen tanssiminen, laulu ”Närvin Maijan kakarat oli marakatin sukua” ja tanssiaskeleet. 09 Närvin Maija muodissa noin v. 1918-20. 10 Häiden soittaminen Viljami Vanha-Villamon kanssa, avioituminen sittemmin. 11 Kertojan poika Ruotsissa, kysellyt kertojalta eräästä polkasta. 12 Sorttinen. 13 Koko maailman polkka. 14 Kertojan miehen äiti Iida Vanha-Villamo laulanut edellistä polkkaa, sen sanat ”Ootteko nähny meidän pukkia”. 15 Häähuoneen koristelu: katajaköynnös, silkkihuivit, paperikukat, himmeli vihkiparin yläpuolella, peilejä seinillä. 16 Vihkiminen kotona tai pappilassa, vihkiryijy. 17 Pelimannien paikka häätansseissa lavalla tai tuvassa. 18 Köykkänevan ja Vartin Svanten polkka, soitettu Pasilan Elviiran ja Yli-Villamon Jussin häissä Sepänkylässä. 19 Kristian Köykkäneva ja Vartin Svante, hääpelimanneja. 20 Polkan soittaminen hoijakoiden välissä, triangelilla säestys. 21 Kertoja hoijakkahäissä v. 1917 ripillepääsyn jälkeen, morsian Pasilan Elviira vielä elossa. 22 Viitalähteen Jaakon polkka. 23 Köykkänevan polkka. 24 Ei katrillia. 25 Teffan Eetun polkka, soittanut Edvard Korpi-Heikkilä Heikkilänkylästä. 26 Sorttisen tapailua. 27 Sorttinen. 28 Sata vuotta vanha polkka (sorttinen?) Kurikasta, soittanut Väinö Haavisto. Kesto: 00:33:00
DOI: 10.58167/ep2vcv
title: AK4740 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuntematon lapsi 16 Iltarukous "Jeesus siunaa pikkuista Annaa nukkumaan, lähetä enkeli varjelemaan kaikkia ihmisiä". Mäkelä, Reino 01 Jaakko Antinpoika Luoma-ahon henkilötietoja. 02 Jaakko Luoma-aho työtoverina ja itseoppineena kunnan luottamusmiehenä. 03 Jaakko Luoma.ahon monet luottamustehtävät ja niiden hoitotapa. 04 Kertoja kunnanvaltuutettuna ensimmäisessä Alajärven kunnanvaltuustossa Jaakko Luoma-ahon kanssa. 05 Jaakko Luoma-ahon työ maatiloja perikuntien kesken jaettaessa. 06 Jaakko Luoma-aho viljelysmaiden luokitustyössä. 07 Jaakko Luoma-aho holhouslautakunnassa. 08 Jaakko Luoma-ahon periaatteet. 09 Jaakko Luoma-aho Alajärven Säästöpankin johtokunnan jäsenenä. 10 Jaakko Luoma-aho tilapäisenä kamreerin kirjurina. 11 Jaakko Luoma-aho perustamassa omaan kotikyläänsä yhtiömeijeriä, luottamustoimet siellä. 12 Jaakko Luoma-ahon toiminta kirkkovaltuustossa. 13 Jaakko Luoma-ahon osallistuminen seurakuntaelämään. 14 Jaakko Luoma-ahon saattaminen haudanlepoon. 15 Virsi "Jeesuksen muisto ihana on mieltä ilahduttava". Luoma-aho, Matti,amerikansuomalainen 17 Kertojan päätös lähteä Amerikkaan. 18 Luoma-ahon kylä kertojan lapsuudessa. 19 Kertojan menomatka Amerikkaan. 20 Kertojan paluu Amerikasta 60 vuoden jälkeen. 21 Kertojan kotikylän muutokset. 22 Kertojan paluu kotikylään. 23 Kirkonkylässä tapahtuneita muutoksia kertojan poissaoloaikana. 24 Jonatan Johansson, Alajärven rovasti kertojan lähtiessä Amerikkaan. 25 Alajärven arvioitu asukasluku kertojan lähtiessä Amerikkaan. 26 Vanhojen maataloustyökalujen käyttö; viljelyskasvit. 27 Pellonraivaus ja heinänkorjuutyöt vuosisadan vaihteessa. 28 Viljan puiminen vuosisadan vaihteessa, riihen merkitys. 29 Viljankorjuutyöt koko väen työtä. 30 Naisväen työnteko talvi-iltaisin kertojan lapsuudessa. 31 Miesväen työnteko kertojan lapsuudessa. 32 Nuorten huvittelu kertojan nuoruudessa Luoma-aholla. 33 "Suolakivi", sanonta.