cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/r24dy1
title: AK4359 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuomela, Aino,s. 1.5.1904 01 Vanhan kansan sanansutkaukset; joitakin esimerkkejä. 02 Nykälänniemen vanhan ukon keksimät haukkumanimet. 03 Nikolai Laitilan keräämät 400 sanansutkausta. 04 Aidot kruunuhäät, kertojan muistelma. 05 Ammes-Kreeta, merkittävä kansanpersoona. 06 Komeetta Maija. 07 Itäkylän sotamiesten kaivo ja torpat. 08 Vanha Takala, kertojan syntymäkoti. 09 Laulu "Oi kuinka laajalta jäätynyt on". 10 Kansanparantaja, koivoiteen tekijä Taavi Ammesmäki. 11 Säikkymisen parantaminen, erilaisia tapoja. 12 Sulhasmiehen omantunnonvaivat, muistelma. 13 Hautamäki Jaakko; käärmeen noituja ja lehmien parantaja. 14 Jaakko Hautamäen noituuksia. 15 Kertojan uskosta yliluonnollisiin asioihin. 16 Kuolemaa ennustavan linnun lento kartanolle. 17 Kertojan tielle tullut ennusmerkki. 18 Ala-Kuoppala Jaakko, jäsenien paikalleenpanija. 19 Kärnä Matti, jäsenien paikalleenpanija. 20 Pikkulasten hoidosta kertojan lapsuuden aikaan. 21 Räyskä Jussi ja hänen tyttärensä Maija; käärmeenpureman voileivällä parantajia. 22 Kertojan täti, verenpidättäjä. Kesto: 00:33:35
DOI: 10.58167/3ilzja
title: AK4489 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Siirtola, Leo,s. 9.1.1927, viulu 01 Kertoja oppinut seuraavan valssin sedältään Eino Siirtolalta. 02 Valssi. 03 Edellinen valssi uudelleen. 04 Mandoliininsoittajat nurkkatansseissa, Aaro Mankinen soittanut kertojan kanssa. 05 Muotka, nurkkatanssien pitopaikka. 06 Mandoliininsoittajat Kittilässä nykyisin. 07 Kertojan virittämä 12-kielinen mandoliini. 08 Huuliharput, kertoja huuliharpun- ja viulunsoittajana tansseissa. 09 Jeesiöjärven nuorisoseuran tanssilava kertojan nuoruudessa, lähellä sen paikkaa nykyisin Jeesiöjärven nuorisoseurantalo. 10 Jeesiöjärven lavalla käytetty gramofonia, ei harmonikkaa. 11 Polkka. 12 Edellisen polkan oppiminen. 13 Rokan käyttö edellisessä polkassa. 14 Ruotsalainen jenkka, kertoja soittanut evakossa ollessaan. 15 Uuentuvan Matin valssi, keskisuomalainen sävelmä. 16 Jenkka.
DOI: 10.58167/xsspyp
title: AK5077 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hakala, Hilja Amanda o.s. Savela,s. 5.2.1893 01 Lampaiden vuotuinen keritseminen. 02 Lampaiden ruokinta, kerppujen teko ja säilytys. 03 Ei mehiläishoitoa kertojan lapsuudessa Ylivieskassa. 04 Ylivieskan nuorisoseuran perustaminen ja alkuajan toimintapaikka. 05 Ylivieskan nuorisoseuran perustajajäseniä: Viljami Savela, Iita Savela, Jenni Kontio, Anna Kontio. 06 Nuorisoseuran kuoron alkuvaiheita Ylivieskassa. 07 Nuorisoseuran näyttämötoiminnan alkuvaiheita. 08 Jaakko Savela, hanurin- ja bassonsoittaja. 09 Aapeli Somero, kertojan vaari, viulupelimanni. 10 Jaakko Savelan soittoharrastuksen alkuvaikeuksia. 11 Purpurin tanssiminen Ylivieskassa. 12 Aapeli Someron viulunsoiton loppuminen. 13 Piirileikin leikkiminen iltamissa. 14 Seuranäyttämötoiminta Ylivieskassa kertojan nuoruudessa. 15 Lauluvihkot. 16 Suviöitä, mm. Tiburtiuksen päivä, suviöiden ennusmerkit. 17 Kummitustarinat. 18 Heittokivi, heitteille jätetyn lapsen jättöpaikka. 19 Aapeli-vaarin ilmojen ennustamisen taito. 20 Neitojen elämää. 21 Syöpäläisten tuhoaminen keisarinvihreällä. 22 Kirppujen ja lutikoiden tuhoamisyritykset.
DOI: 10.58167/w28myh
title: AK4615 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kannio, Erkki, Keurulainen, Ville, Korhonen, Yrjö, Launonen, Kauko, Raumala, Niilo ja Syrjänen, Inkeri,EK s. 1942 Porissa, kullankaivaja, VK s. 15.8.1911 Hankasalmella, kullankaivaja vuodesta 1946, YK s. 1.3.1922 Suonenjoella, kullankaivaja vuodesta 1951, KL s. 1939 Tampereella, Lapin kullankaivajain liiton varapuheenjohtaja, NR s. 7.12.1922 Muhoksella, kullankaivaja vuodesta 1945 ja IS s. 1943, Kultamuseon hoitaja 01 Kultamuseon rakentaminen. 02 Kultamuseon toiminta ja kävijämäärä. 03 Jalokivien etsiminen 1950-luvulta lähtien. 04 Jalokivien löytäminen. 05 Jalokivialueet. 06 Lapin jalokivilajit. 07 Arvokkaimpia kiviä rubiinit ja safiirit, Lapin tähti. 08 Helmijoet itäkairassa rauhoitettuja. 09 Helmenpyytäjä Wegelius. 10 Jalokiviliikkeen yritys huijata helmenpyytäjää, eräs tapaus. 11 Suurimmat kultahiput. 12 Niilo Raumalan kämpän räjähtäminen, suurimman kultahipun löytyminen sen jälkeen. 13 Yrjö Korhosen suurin kultahippu. 14 Korhosen kullanmyyntimatka Helsinkiin, kullan putoaminen Mannerheimintielle. 15 Ville Keurulaisen suurin kultahippu. 16 Raumalan suurimman hipun löytöpaikka. 17 Erkki Kannio ei löytänyt suuria hippuja. 18 Museossa olevat kultahiput ja jäljennökset. 19 Eri kokoisten kultahippujen nimitykset. 20 Petronella, v.1948 Lemmenjoelle tullut hollantilainen nainen. 21 Petronellan pidättäminen ja karkoitus. 22 Petronella kokkina. 23 Petronella II kokkina v.1952, myös hollantilainen. 24 Raumalan ja Munattoman-Uulan 8-tuntinen tappelu korttipelin vuoksi. 25 Saamelaiset kullankaivajina: Uula, Ranttilan veljekset. 26 Aslak Peltovuoma, Tankavaaran kullan löytäjä v.1935. 27 Saksalainen arkkitehti Tankavaarassa 1930-luvun lopulla.
DOI: 10.58167/al0lwv
title: AK4878 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Simula, Heiner,Fransinpoika s. 21.12.1895 Laviassa, asunut Nakkilasssa ennen kuin muutti Euraan v. 1907 01 Puntarin sukua, pelimanni Kustaa Järvinen. 02 Kivityömies Jalmari Haapasalo, hänen lapsensa. 03 Kiveä otettu ennen sotia. 04 Kustaa Ketola ja hänen poikansa, kivityömiehiä. 05 Hautakivien teko. 06 Puuseppä Turajärvella, kertojalla hänen tekemänsä keinutuoli. 07 Puuseppä Nikanor Mikkola. 08 Haminan Elli, ammattikutoja; kankaankudonta taloissa. 09 Räätäli Iisakki Lehtinen Sorkkisista. 10 Pukukankaiden prässääminen. 11 Puolipöllö, pellavaloiminen villakangas, vanuttaminen liikkeessä Porin puolessa. 12 Räätälille ja suutarille ruoka eri pöytään kuin talonväelle. 13 Suutari Frans Jalonen. 14 Ammattimiehille parempi ruoka eri pöytään; palkanmaksu. 15 Räätälillä teetetyt vaatteet. 16 Ei savenvalajia, savitöitä myyneet kulkukauppiaat; kaakelit Friitalasta. 17 Muurarit: Väinö Kuljula, Ernest Peltomaa ja hänen poikansa. 18 Riviuuni. 19 Kertojan isän puutyöt. 20 Rukit Kiikasta. 21 Seppä Esaias Eloranta, Ruotsista Kauttualle tulleen sepän poika. 22 Seppä Pihlman. 23 Mäkitalon vanha isäntä seppä, tehnyt suustaladattavia luodikoita. 24 Mäkitalon vanhanisännän tekemä mylly. 25 Tuulimylly Juhantalossa. 26 Vanha Mikkolan rustholli, jaettu kolmeen osaan. 27 Poutalan talo, tien liukkaus talvisin. 28 Aisakellot ja sitolkkakulkuset. 29 Postin torvi, ei kertojan aikana. 30 Turajärveläisten metsäsarat. 31 Postinkantaja Ketonen, ruotusotamies Hjolmanin poika. 32 Postin tuonti Eurajoen asemalta, postinhakupaikat.
DOI: 10.58167/cqbrb4
title: AK4405 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ahlskog, Rudolf Sigvard,s. 28.2 1913, maanviljelijä, puuseppä, selostus ruotsiksi 01 Henkilötietoja. 02 Puuseppä Oskar Lång, tyylihuonekalujen tekijä, saanut oppinsa Jurvasta. 03 Kertoja Oskar Långin palveluksessa. 04 Kertojan valmistamat huonekalut: talonpoikaisrokokoota ja kustavilaista tyyliä. 05 Salin kaluston osat. 06 Peilipöydät. 07 Ruokasalin kalusto. 08 Makuuhuoneen kalusto. 09 Puutavara omasta metsästä. 10 Yhteistyö Jurvan huonekalupuuseppien kanssa. 11 Kertoja puuseppänä 50 vuotta, koneet. 12 Huonekalukankaiden hankinta. 13 Puutavaran kuivaaminen. 14 Tilaustöiden teko. 15 Erikoistilaukset; arkkitehti, kaupunginjohtaja Lars Otto Backmanille Vantaalle tehty nurkkakaappi. 16 Kertoja tehnyt viuluja nuorena. 17 Huonekalujen maalaaminen. 18 Huonekalujen petsaaminen. 19 Huonekalujen värit, pääasiassa valkoinen ja kulta. 20 Ranskalaistyylinen peilipöytä. 21 Ei kellokaappien valmistusta. 22 Ei keinutuolien valmistusta. 23 Ruotsalaisella Pohjanmaalla ei muita huonekalupuuseppiä. 24 Huonekalujen teon kannattavuus. 25 Kertojan veli Edvin viulunsoittaja. 26 Ragnar Österlund, soittaja. 27 Hääsoittajat. 28 Soittajia Petolahdella.
DOI: 10.58167/q8fotp
title: AK5198 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kortesniemi, Pauli,s. 8.9.1929, maanviljelijä, muurari, kirvesmies, viulu 22 Kertojan henkilötietoja. 23 Suvun musikaalisuus. 24 Kertojan sävellykset. 25 Paulin sorttinen, oma sävellys. Kankaanpää, Yrjö,s. 20.12.1908, pienviljelijä, viulu 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan soittamaan oppiminen. 03 Svante Väliviita, viulun ja 2-rivisen hanurin soittaja, kertoja soittanut häitä hänen kanssaan. 04 Juunun polkka. 05 Kakstahtinen, polkka. 06 Polkka. 07 Lapväärtiläisten pelimannien polkka. 08 Lamminpään Vihtori soittanut seuraavaa valssia. 09 Valssi Rakas koti. 10 Kankaanpään Yrjön sorttinen. 11 Väliviidan Svanten polkka. 12 Ruusin Kiian polkka. 13 Kristian Köykkäneva, viulunsoittaja. 14 Köykkänevan sorttinen. 15 Hosia-suutari, 2-rivisen hanurin soittaja. 16 Hosia-suutarin jenkka. 17 Härkisaaren eli Saaren Jussi, 2-rivisen hanurin soittaja. 18 Härkisaaren Jussin polkka (mukana 2 muuta viulunsoittajaa). 19 Lamminpään Vihtori, viuluntekijä ja -soittaja, muurari. 20 Vilho Lamminpää, Vihtorin poika, muurari, viulunsoittaja. 21 Kertoja viuluntekijänä.
DOI: 10.58167/o9xdg6
title: AK4483 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Niva, Aarne Aleksanteri,Samulinpoika, s. 7.3.1894, maanviljelijä 01 Kertojan henkilötietoja ja asuinpaikkoja. 02 Matti Hanhivaaran päärakennus ja ulkorakennukset. 03 Talon keittokota, heinien keittäminen lehmille. 04 Matti Hanhivaaran talon lehmien ja porojen määrä, viljelykset ja talon asukkaat. 05 Ei tattarin, pellavan eikä hampun viljelyä. 06 Paja, sauna ja päärakennus, pajan sijainti. 07 Veneiden ja verkkojen säilytysvaja Hanhivaarassa. 08 Liimakota, liiman ja kynttilöiden valmistuspaikka, liiman keitto poronsarvista ja liiman käyttö. 09 Liiman valmistusta 1880-90-luvulla, kynttilöiden teko kastamalla kertojan lapsuudessa. 10 Liimakodassa orsi kynttilöiden säilytystä varten. 11 Kynttilöiden luovutus kirkolle. 12 Hanhivaaran niittyladot, ei niittypaunoja, yöpyminen rankisessa heinäladoissa. 13 Niittytuvat yöpymispaikkoina, Louhisjoen niittypirtti. 14 Hanhivaaran talon neljä renkiä. 15 Palvelusväen palkka 1910-luvulla, kengät palkan lisäksi, ei römppäviikon viettoa Kittilässä. 16 Isäntäväen ja palvelijoiden välinen suhde. 17 Kulkumiehet taloissa työssä, työmiehillä viikkopalkka. 18 Rahansaanti taloihin poroja myymällä ja savottatöillä, kertoja 40 vuotta poromiehenä. 19 Ohran käyttö, rukiin osto keväisin, reikäleipien leipominen rukiista, leipien kuivaaminen ja säilytys, ohraleivän käyttö. 20 Joulupullan leipominen, ei joululeipää eikä -limppua, ruislimpun valmistus. 21 Kuivasalmen paliskunta, porojen vaellus palkisilla ja porojen oleskelualue Kuivasalmen palkisessa. 22 Porojen ajo erotukseen, palkisten yhteiset poroerottelupaikat. 23 Poroaitojen kulku Kuivasalmen palkisessa. 24 Suuri poroerotus Sammalselällä noin v. 1910-11: 1000 poroa. 25 Suuri porokato v. 1914, ilmeisesti pororutto; porojen kuolinsyitä nykyisin. 26 Ei porojen talviruokintaa entisaikaan. 27 Porojen keskimääräinen koko. 28 Manalaiskämppä ja etiäisten ilmestyminen siellä, kummitustarinoita. 29 Maahiset.
DOI: 10.58167/vwtp3v
title: AK4768 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mäkitalo, Iisak Abiel,s. 1.10.1898 Ylitornion Kainuunkylän Pekanpäässä, ent. pankinjohtaja 01 Puukontuppien teko. 02 Messinkiset helat eli hulkit. 03 Tuppien viimeistely. 04 Puukkojen teko markkinoille, isän mainoslappuset. 05 Puukontekijöitä: Arvid Juusola, Helmer Mörtti. 06 Pekanpään puukot. 07 Puukontekijöitä: Joel Hartikka, Aarne Juusola. 08 Eräs löytynyt Mäkitalon puukko. 09 Kertojan veli Frans Oskar (s. 1888) kotiteollisuuskoulun opettaja, puutyöntekijä. 10 Pekanpään puukontekijöitä: kertojan isä, Arvid Juusola, Helmer Mörtti, Edvard Juusola, Aarne Juusola; Ruotsin puolella August Mäkitalo ja Palovainion Jalmari. 11 Tupentekijöitä, mm. Pekka Mörtti ja hänen poikansa. 12 Puukkojen myynti markkinoille. 13 Kertojan isä maanviljelijänä, puukontekijänä ja kauppiaana. 14 Kauppias Vilho Oravainen. 15 Tavaroiden noutaminen kauppaan hevosella. 16 Kuorman kaatuminen matkalla, eräs tapaus. 17 Hännisen rosvokopla. 18 Rahojen kuljetus alushousujen taskussa, rosvojen pelko kauppamatkoilla. 19 Rosvo Hänninen. 20 Puukkoteräs rautakaupoista Torniosta, erikoisterästä. 21Tupentekijät Juho Myllymäki ja hänen isänsä. 22 Erilaiset puukot. 23 Luomuksien takominen moukarilla. 24 Tuppien heloittaminen, tupet nahkaa. 25 Puukkojen teroittaminen tahkolla. 26 Kertojalla yksi Pekanpään puukko. 27 Heloja eli hulkkeja valettu, messinkinen muotti.
DOI: 10.58167/3ezgyq
title: AK4750 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Försti, Kaisu,harmoni 01 Raharinki, jatkoa: - Käsikoukkupolska. 02 - Aleksille silakkaa. 03 - Polkka päälle ettei pärköä. 04 Kuviovalssi, opittu Härmästä. 05 Servin Maija. 06 Jenkka. 07 Humppasikermä. 08 Harmoninsoitosta. 09 Hautalan Iivarin jenkka, "kahden hengen jenkka". 10 Evijärveläinen takanperä. 11 Taas Kaisa kaatuu. 12 Marssi. Äänitetty Kaustisella 21.7.1978.
DOI: 10.58167/ojjraz
title: AK4475 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Raudus, Johan Samuel (Jussi),s. 15.6.1906 01 Asutusta 1000-luvulta asti Kelontekemäjärvellä ja Raudusjärvellä, kivikautinen asutuspaikka. 02 Raudusjärven Tarkiaisennenässä asunnon jätteitä, siellä asunut Tarkiainen. 03 Lantalaisten siirtyminen lappalaisten alueille; kertojan suvun tulo Härmästä Värmlannin kautta Sirkkaan, Sirkan veljesten asettuminen Kittilään. 04 Sirkan suku Värmlannissa, eräs tapaus Ruotsissa. 05 Kertojan isoisä. 06 Sirkan suvussa useita viulun- ja hanurinsoittajia. 07 Petter Johansson Raudus (s. 1802), hääsoittaja. 08 Johan Jakobsson Raudus, soittaja; muita soittajia: Laakson Vikke eli Viktor Sirkan kylästä, Honkala Olavi, Hintikka Viljo, Vuomajärvi Viljo kirkonkylästä, Junttilat. 09 Lukkari Simo Ala, toiminut Kariniemen maalle rakennetussa kirkossa, ja lukkari Aapram Yli-Tepsa. 10 Kanteleensoittaja Yrjö Ala. 11 Ounasjoen valjastussuunnitelma ja kauppakirjojen vuoksi koottu adressi v. 1945. 12 Maaherrat Oinas ja Miettunen. 13 Kemijoen valjastaminen: koskien osto ja koskirakennusosakeyhtiön perustaminen ja myynti. 14 Kertojan kotona tuohitorvi, sen käyttö paimenessa. 15 Karhun pesäpaikka Mantovaarassa. 16 Anna-Kreeta Kauppilan (s. 1844) karhun karkoittaminen tulen avulla paimenessa ollessaan. 17 Karhujen pesäpaikkoja Kittilässä nykyisin, karhun ravinto. 18 Matleena Niemelän kertomaa suden v. 1916 viemistä lapsista. 19 Kertojan Aukusti Mantovaaralta saama ahma, sen kesyyntyminen. 20 Ahman hyökkääminen poron kimppuun. 21 Ahman ja suden puremistavat. 22 Maakotka Kittilässä, eräs tapaus kertojan aikana. 23 Maakotkan pesimispaikkoja, kertojan löytämä pesä. 24 Maakotka vienyt 1930-luvulla Molkojärveltä lapsen. 25 Kertojalle sattunut kummitustapaus. 26 Maahiaiset; kertoja ei usko yliluonnollisiin asoihin.
DOI: 10.58167/ty9gtl
title: AK4265 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Henkilötietoja. 02 Karhunkangas. 03 Henkilötietoja. 04 Kertojan isä körttiläinen. 05 Jurvan körttiläiset, suomen- ja ruotsinkieliset. 06 Kertojan miehen isällä körttipuku, poika ompeli salaa lakkiinsa pellin. 07 Ilmojen ennustaminen Linnunradasta syksyisin. 08 Uudenvuodensuoja, hyvä ohravuosi. 09 Halla ei yleensä vienyt ohraa. 10 Karjan laiduntaminen metsässä. 11 Tulo nykyiselle asuinpaikalle noin v. 1915, vetinen paikka, vettä perunakellariin. 12 Kertojan koti. 13 Rookoolin talot, talon osto. 14 Rookoolin talon hypoteekkilaina. 15 Kertojan mies Pirttikylästä, ruotsinkielinen. 16 Seurantalon kesäjuhlat ja iltamat. 17 Pelimannit: Tamsin Jaakko, 3-rivinen hanuri. 18 Forssan Kassu, elokuvien näyttäjä, 3-rivisen hanurin soittaja. 19 Viulunsoittajat: Altti Ketola. 20 Nikkarit: huonekalupuuseppä Vesteri Mäntylä. 21 Kertojan sänky. 22 Metsäloukon ja Niemenkylän nikkarit, markkinamatkat. 23 Huonekalujen hinnat. 24 Kamelinselkäsängyt ja kruunukarmiset sängyt. 25 Maalarit. 26 Maalin jauhaminen ja sekoittaminen. 27 Sananlasku "Ei seppä oo kukaan ollut syntyes". 28 Kertojan miehen suku maanviljelijöitä. 29 Hattulan suvun nikkarit: Heikki ja Mikki Hattu sekä Hermanni Hattu, kertojan isä. 30 Jaakko Tikkala, isän serkku, puuseppä. 31 Korkoossängyt. 32 Pieni mökki Rookoolin vainiolla. 33 Sotamiesasumukset, Sota-Kustu jonkun sotilaan jälkeläinen. 34 Kolmekerroksinen korkoossänky pienessä mökissä kertojan lapsuudessa. 35 Ei maalattiaisia eikä savutupia. 36 Kertojan äidin sisar Niemenkylän Korpelassa piikana, venäläisten poikien piilottaminen tarkastuksen ajaksi korkoossänkyyn; äidin tädin mies Juha Riflanti. 37 Äitin tädin pojan poika Juha Riflanti Rookoolissa renkinä; huonot eväät, eräs tapaus. 38 Äidin äiti ollut Rookoolissa palvelijana; soppaa väelle homehtuneista luista. Kesto: 00:38:57
DOI: 10.58167/v7lgd5
title: AK5176 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltio, Alfhild f. Mattson,Juliusdotter f. 12.8.1893 i Helsinge socken, f.d. kalaskock 01 Rågskörd och tröskning. 02 Kastmaskinen. 03 Rågmjöl förr och nu. 04 Berättarens mor Amanda Mattson, väverska. 05 Smed Wasenius på Linna gård. 06 En handduksväv, som vävdes dag och natt för att få den färdig före påsken. 07 Bara tyg vävdes, inte ryor eller band. 08 Berättarens far välavlönad, känd som Skrivar-Mattson. 09 Inte såldes någonting på torget; bara ett par kor hemma. 10 Berättarens äktenskap. 11 Svenska folkskolan. 12 En liten svensk skola tidigare i Königstedt. 13 Berättaren gått i skola i Bromarv, också skriftskolan där. 14 Humlegårdar. 15 Användning av humle till mjöd och dricka. 16 Kryddor: kanel, kryddpeppar, vitpeppar, starkpeppar, meiram, kardemumma. 17 Dill och persilja. 18 Trädgårdsväxter: äppel-, plommon- och körsbärträd, vinbär- och krusbärbuskar. 19 Mycket svamp och bär i skogar; blåbär och skogssmultron; blåbär kokades eller torkades. 20 Allestädes, där korna gick i skogen, fanns det mycket bär och svamp. 21 Berättarens bror fiskade gäddor med håven i ån. 22 Fiskarna i ån dött bort. 23 Kräftor fiskades och såldes. 24 Ryssjor och katiskor; bisamråttor plantades olyckligtvis. 25 Vattnet i ån inte så rent som det varit förr. selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/vi7oim
title: AK4991 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Penttilä, Yrjö Hugo Johannes,s. 23.2.1903 Tampereella, linja-autoliikenteen harjoittaja 01 Tarve, joka johti Matkahuollon perustamiseen. 02 Liikenteenharjoittaja Laineella matkahuoltotoimintaa Tampereen ja Ikaalisten välillä, kasku hänen asiakaspalvelustaan. 03 Tampereelle ensimmäisenä Suomessa tilat tavaraliikennettä varten v. 1929 lähinnä Shellin toimesta. 04 Linja-autoliiton puheenjohtaja Kaarlo Leanderin idea matkahuollon perustamisesta. 05 Leander Pyynikintorin ja Sorinahteen linja-autoasemien hoitajana. 06 Matkahuollon tehtävät tavaraliikenne, tiedotus ja lippujen myynti. 07 Ensin Leander, sitten Linja-autoliiton Tampereen osasto linja-autoasemien hoitajana vuoteen 1933. 08 Maantiekirjakauppa linja-autoissa Leanderin aloitteesta. 09 Väinö Laesvuori, Leanderin oikea käsi Linja-autoliiton Tampereen osastossa. 10 Ennen v. 1929 ei paikkaa tavaraliikenteelle. 11 Matkahuoltoverkoston perustaminen ja sen herättämä vastustus. 12 Rainion toiminta v. 1933 lähtien Matkahuollon käynnistämiseksi, hänen vierailunsa Linja-autoliiton Tampereen osaston kokouksessa. 13 Turun liittyminen Matkahuoltoon. 14 Liikenteenharjoittajien suhtautuminen matkahuoltotoimintaan. 15 Matkustaja- ja tavaraliikenne linja-autoissa.
DOI: 10.58167/hepyfj
title: AK4605 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kolkka, Eino 11 Henkilötietoja. 12 Kylvetysloitsu "Pysy koton pysy koton", saneltuna. 13 Kymin kirkonkelloja jäljittelevä loru "Vilolan Sinkka, Vilkin Tommo". Kliinari, Sakari,s. 29.4.1928 23 Henkilötietoja. 24 Pilkkalaulu "Parikkalaisen pakanat viep papille kaik akanat", saneltuna. 31 Kymiläisen rukous, naulattu pappilan portin pieleen v. 1913 kirkkoherranvaalien aikana "Rukoilemme Herra pyhä, anna meille pappi hyvä". 37 Laskiaishuuto Laajakoskelta. Lukkari, Lyyli,s. 21.10.1901 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan lauluvihko 1910-luvulta. 03 Balladi Valdemar "Se ilta oli kaunis kun istuimme kahden". 04 Laulu Merelle "Merelle merelle laulelen". 05 Laulu Syksyn lapsi "Syysiltana synkkänä synnyin". 06 Mustalaisia ei asunut Kymissä, kielteinen suhtautuminen mustalaisiin. 07 Balladi Väinö ja Jenny "Nyt alan minä suruissani laulella", katkelma. 08 Laulu Meripoika "Mä merellä vain luotu olen kulkemaan". 09 Laulu Meripoika "Meripoika laivallansa seilailee". 10 Balladi Tumma ja vaalea "Oli äidillä kaksi tytärtä, oli tumma ja vaalea". 14 Sateenpoistoloitsu "Pois pilvi päivän päältä", kolme eri toisintoa. 15 Loru sormista "Peukaloputti se sian sai hei". 16 Loru sormista "Peukalopotti, suomensotti". 17 Loru Kymin Korkeakosken talonnimistä "Ny mie olen Rakil", selostuksineen. 18 Palokärjen laulu "Kiikuri kaakuri kirjava lintu", saneltuna. 19 Pilkkalaulu "Kurittula kuiva kylä, Jäppilä on jäässä", saneltuna. 20 Pernuulaisten ja jäppiläläisten kylätappelut. 21 Saksan kylää nimitetty Kymin Lyypekiksi. 22 Laajakosken puolen jäppiläläisiä nimitetty tokkulaisiksi. 27 Isänisän tädin lapselle laulama laulu "Susi se juosta jolkottel", saneltuna. 28 Pilkkalaulun katkelma "Kukapas sen tuli ja kukapas sen ties", saneltuna. 29 Itsensä satuttaneen lapsen lohdutusloitsu "Hiir potee, harakka sairastaa". 30 Papin ja likkarin vuorolaulun jäljittely lasten leikissä "Oliks Hurukselast kirkus kutaah". 32 Laululoitsu "Lennä lennä leppälintu", kaksi toisintoa. 33 Parannusloitsu "Teppo annas tervaa". 34 Laululoru "Joulu tulla jollittaa". 35 Loitsu "Tul tul Nurmi-Tuomas". 36 Laskiaishuuto "Liu lau laskiaist, meitil pitkii pellavaittii".
DOI: 10.58167/qnpfy6
title: AK4747 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lahdensuo, Lauri,s. 8.12.1900 Lapualla, harmoninrakentaja 01 Henkilötietoja. 02 Kertoja Vihtori Sillanpään harmonitehtaalla työssä. 03 Jaakko Hissan harmonitehtaan sijainti. 04 Jaakko Hissa, harmonitehtaan johtaja. 05 Hissan harmonitehtaan työntekijöitä: Vihtori Sillanpää, Juha Aho, Matti Nikkari, Siltamäki. 06 Harmoninkielien valmistus, viilari Juha Aho. 07 Sillanpään harmonitehdas. 08 Vihtori Sillanpää soittajana (piano, klarinetti) ja torvisoittokunnan johtajana. 09 Sillanpään työntekijät: Matti Nikkari, Juha Aho, Raina Aro. 10 Pedaaliharmonien teko. 11 Sillanpää ja Aho harmonien virittäjinä. 12 Kertojan opettelu virittämään harmoneja. 13 Työjärjestys harmonin teossa: ensin kielikanaali ja ilmalaatikko. 14 Venttiilien teko. 15 Koskettimien teko. 16 Koppelien teko. 17 Harmoninteon seuraavat vaiheet: kaappi, palkeet, ilmalaatikon alusta, rekisterilaatikko. 18 Polvipaisuttimet. 19 Kielien hankkiminen Saksasta, Amerikasta ja myöhemmin Kangasalta. 20 Kielen harmonisoiminen taivuttamalla sen päätä. 21 Ei enää kielisarjoja harmoneissa. 22 Harmonin palkeet. 23 Tavallisimpia harmoneihin tulevia vikoja. 24 Palkeiden jouset. 25 Imu- ja puhallusmenetelmä harmoneissa. 26 Andersenin harmonit. 27 Kertoja ei tunne Perälä-nimistä harmonintekijää. 28 Aho, harmonintekijä Lakaluomalla. 29 Pilliurkuja ei tehty. 30 Kertoja ei tuntenut Iivari Hautalaa, virittäjää. 31 Harmonien virittäjä kanttori Rutanen Saarijärveltä. 32 Sillanpään harmonien teko ja virittäminen kuolemaansa asti. 33 Kertoja Sillanpään harmonitehtaan autonkuljettajana, kiertäminen korjaamassa ja virittämässä harmoneja. 34 Sillanpään harmonit 2-äänikertaisia. 35 2,5-ääniraitaiset harmonit. 36 Vihtori Sillanpään viritystapa. 37 Harmoninrakentajia Kuortaneella ja Lakaluomalla. 38 Ojala, harmoninrakentaja Lapuan Nurmonjoella. 39 Harmoninrakentaja Yrjö Kontas. 40 Kertojalle korjattavaksi tuodut harmonit, niiden valmistajat. 41 Italialaiset harmoninkielet. 42 Subbassokielet matalimpia. 43 Vox humano -äänikerta harmoneissa. 44 Eurinharppu-äänikerta harmoneissa. 45 Ilmanhukan välttäminen. 46 Tavallisimmat äänikerrat 8-jalkainen diabasso, melodia ja principal. 47 Suurin kertojan näkemä harmoni. 48 Korkeamman virityksen tulo harmoneihin. 49 Tiaisen tekemät harmonit. 50 Andersenin harmonit. 51 Kertoja ei nähnyt Zachariassenin harmoneja. 52 Virittäjän työkalut ja harmonin virittäminen. 53 Kielten raamit. 54 Harmonikaapin petsaus ja puleeraus. 55 Selluloidilakan käyttö nykyään. 56 Mustien koskettimien värjäys ja puleeraus. 57 Puhaltavat harmonit. 58 Matkaharmonit. 59 Kertojan viimeksi tekemä harmoni. 60 Yhden harmonin tekoon kuluva aika. 61 Ei käytetty tiivisteaineita. 62 Korkkimaton käyttö polkimiin; palkeisiin menevät hihnat. 63 Rekisteritappien sorvaus. 64 Harmonikaappien mallit.