cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/6q2oqp
title: AK4134 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Poikkeus, Lempi o.s. Ylinen,s. 1894 08 Nimipäivälaulu "Nyt nimipäiväs aurinko". 09 Nimipäivinä laulaminen. Lampinen, Aino,s. 1888 06 Laulamassa käyminen nimipäivinä, nimipäivätanssit. 07 Nimipäivälaulu "Anteeksi pyydämme että rohkenimme tulla". Hyvönen, Heikki,s. 1924, soittaa tuohella 03 Mun kanteleeni. 04 Karjalainen laulu "Luadogan meren randamil". Randell, Anni o.s. Nieminen,s. 25.12.1906 Ruovedellä 01 Laulu "Olis mullakin valkoinen alushame". 02 Laulu "Tytöt on kaikki tyttöjä". Juurela, Sakari,s. 4.7.1870 05 Nimipäivälaulu "Nyt nimipäivä herttainen".
DOI: 10.58167/pejfyd
title: AK4344 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mustonen, Bertta Maria,16.6.1894 Tuusniemellä 01 Joulukuusi kansakoulussa v. 1903, joulujuhla. 02 Leikki "Kiinan keisari ratsastaa". 03 Muita laululeikkejä. 04 Koulun joulujuhla. 05 Joulukuusi kotona. 06 Ei joululahjoja, koulusta oppilaille pulla ja karamelleja. 07 Joulupukki. 08 Pikkulastenkoulu ja kansakouluun meno. 09 Kahden juomalasin antaminen äidille joululahjaksi eräänä jouluna. 10 Pietarin päivä, sanonta "Talvi joululta tamoksen, kesä Pietarin päivältä". 11 Piirileikki nuorisoseurojen tuoma. 12 Näytelmien esittäminen nuorisoseurassa, Numersin näytelmät. 13 Lautalan kivinavetan vintissä näyttämö v. 1914. 14 Apteekkarin rouva Möller näytelmien ohjaajana. 15 Säveltäjä Einari Marvia Möllerin poika. 16 Näyttämöinnostus. 17 Esitetyt näytelmät. 18 Nuorisoseuran kuoro, johtajana kanttori Huttunen. 19 Laulaminen: hengellisiä lauluja hartauksissa, hautajaisissa ja häissä. 20 Laulaminen lypsettäessä. 21 Junttalaulut. 22 Muut työlaulut. 23 Juurikkamäen kirkkovene. 24 Kojalahden kirkkovene. 25 Kylän karja yhteisillä laitumilla, lehmien hakeminen. 26 Kellokas, johtajalehmä. 27 Karjankutsu "Ptrui kottiin, ptrui Mansikki". 28 Vasikoiden kutsuminen. 29 Lampaiden kutsu "Tuku lampaita". 30 Lampaiden kellokas; lampaat yhteislaitumilla, korvamerkit. 31 Eläimille puhuminen. 32 Mustien ja valkoisten lampaiden pito, vuosisadan vaihteessa enemmän mustia. 33 Lampaiden keritseminen neljä kertaa vuodessa, sanonta "Kesävilla, kierävilla, talvivilla ja takku". 34 Kertojan kotona sikala; sikojen kasvatus ja porsaiden myynti. 35 Vanha sikarotu. 36 Sikojen jaloittelu ulkona myös talvella; siat seurasivat kertojan äidin jälkiä naapuriin, eräs tapaus. 37 Kotvion sahan siat, niiden kiirehtiminen pillin soidessa ruokalaa kohti.
DOI: 10.58167/1fzdpi
title: AK4083 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Holmström, Karl Ivar,s. 19.3.1896, viulu, selostus ruotsiksi 01 Säkkijärven polkka. 02 Duskala, valssi. 03 Närpes brudmarsch. 04 Häämarssin soittaminen häissä. 05 Naisväen tanssima polska häissä. 06 Morsiusvalssin tanssiminen. 07 Brudvalsen. 08 Plegarmarschen, häissä soitettu marssi. 09 Kertojan soittamisesta. 10 Masurkkaa ei tanssittu. 11 Polkett, polkka. 12 Sottiisi, opittu Karl Johan Näsiltä. 13 Yngves vals. 14 Hemmet är bästa som fanns, valssi. 15 Viulun kielten nimitykset. 16 Vanhimmat pelimannit, isän äidinisä Henrik Mannfolk. (s. 1812) 17 Flygarevalsen. 18 Polkka. 19 Vanha valssi, isältä opittu. 20 Valssin muuttuminen. 21 Ei purpuria, "långdans" tuntematon. 22 Aron Back soitti katrillia. 23 Vanha valssi. 24 Ensimmäinen Närpiöön tullut valssi. 25 Ensimmäinen polkka. Kesto: 00:34:07
DOI: 10.58167/zsgveq
title: AK4193 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,s. 10.10.1912 Kauhajoella 01 Vangin laulu "Nyt alan minä lauluni laulaa". 02 Tietämättömiin "En tahdo mä tietää minne mun hautani kaivetaan". 03 Vangin laulu "Muistorikkaan nuo Auran aallot", v. 1922. 04 Laulajan morsian "Nousi immyt harjalle vuoren". 05 Edellisen laulun sanat Saima Viitalan vihkosta noin v. 1923; laulu Punikin morsian. 06 Balladi Kuningas ja Katriina "Katriina piennä palveli hovissa kuninkaan", arkkiveisu v. 1902. 07 Lehmänkellojen käyttö, "kellurilehmä". Kesto: 00:31:31
DOI: 10.58167/ko7dve
title: AK4278 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Marian ilmestyspäivä maaliskuussa. 02 Almanakka. 03 Säätietojen katsominen almanakasta. "roskailman merkit". 04 Kuun tarkkailu, sanonta "Aurinko sateita saappii ja kuu poutia kehii". 05 Kuun vaiheiden seuraaminen, "alkukuu" ja "peräkuu"; kylvöt tehtävä "alkukuulla". 06 "Alkukuulla" leikattava aina hiuksia vähän, että tulisi hyvät hiukset. 07 Lehdesten teko "alkukuulla", että lampaat söisivät paremmin. 08 Vanhojen uskomusten paikkansapitävyys. 09 Ruis kylvettävä loppukesällä "loppukuulla", että se pitäisi paremmin juurensa. 10 Ruisleivän leipominen. 11 Leivinuunin lämmitys. 12 Rieskaleipä, happamaton leipä. 13 Rieskaleipien ripustaminen vartaalle leipien läpi pistetystä tikusta. 14 Leipähäkit myöhemmin. 15 Leivinuunin lämmitys. 16 Kertojan mies pani liikaa halkoja uuniin, eräs tapaus. 17 Leivinuunin lakaisu männynhakoluudalla ja vanhalla vihdalla, uunin kolapuu. 18 Yläpellin avaaminen leivottaessa, uunin lakikivi. 19 Leivinuunin lakaisu, joka leipomukselle tehtävä uusi uuniluuta. 20 Suolan heittäminen liian kuumaan uuniin. 21 Kertoja leiponut joka perjantai 90 leipää. 22 Leipien teko hevosille. 23 Kertojan äiti vei jouluna varileipiä hevosille ja lehmille. 24 Varileipä. 25 Varileipien pitäminen paistamisen jälkeen jäähtyvässä uunissa yli yön, ruotsalaisten tapa. 26 Varileipien teko juhlapyhiksi. 27 Varileipätaikinan teko. 28 Kertojan aikana ei tehty hapanjuurileipää. Kesto: 00:32:46
DOI: 10.58167/ib00js
title: AK4476 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Raudus, Johan Samuel (Jussi),s. 15.6.1906 01 Järkälän Aapin näkemät maahiset, niiden sanat hänelle. 02 Kertoja ei kuullut ilmassa kulkeneesta väestä. 03 Ufoja Nilivaarassa, eräs tapaus. 04 Kirkkoherra Arvi Merikallio tutkinut ufoja. 05 Tarinat ihmisten muuttumisesta poroiksi. 06 Kaapin Jouni eli Jouni Länsman ja Jouni Jomppanen, heidän vaatetuksensa 07 Kaapin Jounin P. E. Svinhufvudille lahjoittama takki. 08 Veikko Svinhufvud sodan aikana Inarissa. 09 Kertoja työssä Inarissa, siellä sattunut tapaus, työnvalvoja Juho Erkkilä. 10 Kertoja Petsamossa pääesikunnassa. 11 Kertojan kielitaito ja siirrot sodan aikana. 12 Evakkoon lähtö Kittilästä, suomalaisten aiheuttamat häiriöt lähdön aikana. 13 Sodan aikana poltetut ja polttamatta jääneet alueet Kittilässä. 14 Polttamatta jääneitä rakennuksia. 15 Diefel itävaltalaisten päällikkö sodan aikana. 16 Suomalaisten saksalaisilta varastama ruoka, kertoja salapoliisina. 17 Kertojan sodan aikana saamat mitalit. 18 Kertoja käynyt poliisikoulun. 19 Kittilän vanhat tieolot, telviteiden merkitseminen. 20 Talvitie Raudusjärveltä Kittilään. 21 Pirkkalaistie Kittilän kirkolle. 22 Reitti Kittilään kesällä sama kuin talvella. 23 Pirkkalaistien kulku Kittilästä Sirkkaan. 24 Tie Raudusjärveltä Enontekiöön. 25 Lompolon ja Puljun vanha talvitie. 26 Enontekiön tien kulku. 27 Kertojan tutkimuksen mukaan Nunnasen kylän nimi tullut lähetysmatkalla liikkuneesta nunnasta. 28 T. Itkosen kääntämä kirjoitus Lapin Margareetasta, em. nunnasta, Tornionjokilaakson vuosikirjassa 1964. 29 Nunnasen kylän nimen tutkiminen, vihje Santeri Ivalon novellista. 30 Viimeisten lappalaisten asuinpaikat Kittilässä 1700- ja 1800-luvun vaihteessa. 31 Jokelan tila verotilana vuodesta 1910. 32 Lappalaiset Kittilän tienoilla entisaikaan, Päiviön asuinpaikka. 33 Tieolot Kittilässä. 34 Vanhan Kirkkokuusikon sijainti. 35 Isostakyröstä Raattamaan tulleet asukkaat, asuinpaikoiksi Ylikyrö ja Alakyrö. 36 Emäntä Hilja Korva o.s. Mikkola Kyrön sukua. 37 Kyröläisten ulkonäkö.
DOI: 10.58167/tmykqa
title: AK4997 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Mantere, Reino Rafael,s. 24.5.1909 Tampereen Amurissa 09 Henkilötietoja. 10 Kertojan koulunkäynti. 11 Kertoja Tampereen Teatterissa 8 vuotta, autoihin tutustuminen filmausten aikana Ikaalisissa. 12 Ajokortin hankkiminen v. 1928 yhdessä Eino Ojanpään kanssa, autonajon oppiminen Pikatoimi Oy:n tavarakuljetuksia seuraamalla. 13 Elo Hellströmin järjestämä ajokoe ja ajaminen hänen verstaallaan Parkanossa. 14 Jalkavaihteilla varustettu T-malli Ford -kuorma-auto. 15 Kertojan äidin asunnon pommitus. 16 Kertoja v. 1928-29 Pikatoimi Oy:llä ja keväällä 1930 Tampereen Kuljetusliike Oy:n palvelukseen. 17 Ajaminen aluksi yksityiskortilla, koska kertoja liian nuori saamaan ammattiajokorttia, poliisien vältteleminen. 18 Kertojan loukkaantuminen autoa käynnistäessään, sijaiskuljettajalle sakot yksityiskortilla ajamisesta. 19 Kertojan ammattiajokortin hankkiminen 20 vuotta täytettyään. 20 T-malli Fordin ajo Kuljetusliike Oy:llä, muut kuljettajat eivät osanneet sitä ajaa. 21 Siirtyminen pirssiin, pirssissä koko pirtuajan. 22 V. 1928 pirssit Sumeliuksen seinustalla, kauppahallin seinällä oleva kuva vuodelta 1930, jolloin pirssit muuttivat Keskustorille. 23 Pirssit kaupungintalolla, Hämeenpuistossa, Pyynikintorilla, Satakunnansillan pielessä, Suvantokadulla ja asemalla. 24 IKL:n v. 1931 perustama pirssi Koskikadulla ja asemalla, varsinaisen pirssin karkottaminen asemalta Rautatienkadulle. 25 Pirssi Tammelantorilla. 26 Pirtumiehiä Tammelantorilla, Salo Petsamosta kätki 10 litran kanisterin housuihinsa. 27 Etsivä "Kaitanaama" sai Salon kiinni törmättyään häntä päin, yritykset syyttää taksinkuljettajia. 28 Kertojan kokemuksia pirtumiehistä. 29 Ensimmäinen pirssi Hämeenkatu 18:n kohdalla, puhelin palokujassa, Mattilan ja Kärjen autot. 30 Kertojan ensimmäinen autoajelu. 31 Siirtyminen pirssistä ajamaan kuorma-autoa ensin Peltosen, sitten Lahtisen autolla. 32 Flyygelin raahaaminen viidenteen kerrokseen. 33 Satakiloiset jauho-, sokeri- ja hernesäkit. 34 Kuorma-ajot pula-aikana, asematunnelin rakennustöissä palkka 8 tunnilta 10,50 mk autolle ja kahdelle miehelle. 35 Työttömyyskorvaus köyhäinhoidon kautta, työväentalolta soppaa, ostokortit 36 Palkat lentokentän rakennustöissä. 37 Sähkölaitoksen koskityömaa. 38 Muutto Enonkoskelle, linja-auton ajo Enonkosken ja Savonlinnan välillä 39 Kyrönsalmen ylittäminen laivalla, linja-auto poikittain kannella. Salovaara, Aksel,s. 12.12.1903 Tampereella, autoilija 01 Hätäaputyöt v. 1930 tienoilla . 02 Käpylässä kivien hakkaamista sepeliksi käsityönä. 03 Pirtun salakuljetus kieltolain aikana, kuljetus autoilla sisämaahan. 04 Palkat hätäaputöissä: 1,50-1,75 mk/tunti. 05 Petsamon ja Viinikan omakotitalojen pakkohuutokaupat pula-aikana. 06 Leikinlaskua osakkeenomistajaksi joutumisesta pula-aikana. 07 Poliisin huomautus linja-auton pysäköimisestä, ei määriteltyjä pysäköintipaikkoja eikä aluksi edes pysäkkejä. 08 Linja-autoliikenne hiljaista, seisonta-aika Tammelantorilla n. 20 minuuttia.
DOI: 10.58167/gv9nnu
title: AK4052 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Santaheini, Arvo Uljas,s. 21.10.1899 01 Kankalo Mikko eli "Pöllinki-Mikki", teurastaja, kansanpersoonallisuus. 02 Pöllinki-Mikin laulaminen kaupungista palatessaan. 03 Pöllinki-Mikin poikkeaminen Levanin kauppaan ja kaupanostotarjous, eräs tapaus. 04 Pöllinki-Mikin kehuskelu ilmajokelaisille kauransiemenenostajille, eräs tapaus. 05 Pöllinki-Mikin olemattomien tukkimetsien kehuskelu nuorelle opettajalle, eräs tapaus. 06 Pöllinki-Mikki kunnanhoidokkina Yli-Mannilassa vanhana, joutuminen juovuksissa maantienojaan. 07 Pöllinki-Mikin rehvastelu ja laulaminen humalassa. 08 Faprikööri eli Iisakki Kienokoski, kansanpersoonallisuus. 09 Fapriköörin mäntypilli eli hakopilli. 10 Fapriköörin kuljeskelu pitkin Suomea ilman passia, usein vankilassa löysäläisyydestä. 11 Faprikööri naimalupaa pyytämässä pappilassa, eräs tapaus. 12 Fapriköörin ruoan saanti oululaisen nimismiehen talossa, eräs tapaus. 13 Fapriköörin kiinni joutuminen Savonlinnassa, kesän kestänyt vankikyyti sepitettyihin kotikuntiin ja Lapväärtin kunnan saama kyytilasku. 14 Fapriköörin matkat Lappiin ja Aunukseen. 15 Faprikööri kunnanhoidokkina, karkaaminen mäntypillillä soittaen vappujuhliin, eräs tapaus. 16 Fapriköörin mäntypilli. 17 Fapriköörin "supitentin virka". 18 Faprikööri koppien, kauhojen ja kurikoiden tekijänä. 19 Fapriköörin viimeiset vaiheet. 20 Faprikööri arvannostossa Mikkelissä. Kesto: 00:31:34
DOI: 10.58167/grxbhv
title: AK4619 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Raussin pelimannit 01 Masurkka. Riskun pelimannit 04 Hullu Sakari. 05 Sofia Riskun polska. 06 Haudanmaan polska. Pokela, Martti Toivonpoika,s. 23.1.1924 Haapavedellä, asuu Helsingissä, agronomi, 12-kielinen kantele 02 Masurkka. Turja, Veikko,Juhonpoika s. 20.2.1899 Kauhajoella, musiikkitirehtööri, 2-riv.hanuri 03 Masurkka.
DOI: 10.58167/2u7ijb
title: AK4113 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Paukku, Matti,s. 22.9.1902, asuu Rantasalmella, maalari, huuliharppu 01 Maalarintyöt. 02 Töppäämällä maalaaminen. 03 Punamulta ja italian- ja englanninpunainen. 04 Punamullan keittäminen. 05 Keltamullan valmistus, kelta- ja punamullan sekoittaminen. 06 Virtsan, sillinsuolaveden tai vernissan käyttö punamultamaaliin. 07 Kätilöä hakemaan lähtenyt mies toikin erehdyksessä karjakon, eräs tapaus; aiemmin ei kätilöjä, synnytyksissä auttaneet mummot. 08 Sonniosuuskuntaa perustettaessa tullut riita siitä, montako kertaa sonnin tulee hypätä astutuskerralla. 09 Kahden veljeksen välinen maiden jako ja rajalle jääneen kaivon täyttö. 10 Tupakkamiehen iso sätkä, tielle heitetyn tumpin päälle ajanut myllykuorma kaatui. 11 Tahvanan päivän vietto, kiertely taloissa kysymässä, onko Tahvana kotona. 12 Rukiin "niittäminen" sirpillä ja heinän "lyöminen" viikatteella. 13 Erään mummon rukiiden kantaminen yöllä riiheen ja riihen lämmittäminen, poikajoukon tempaus. 14 Kepposten teko mustalaisille: nelipyöräisten kärryjen vieminen katolle. 15 Kiviniemen markkinoilla posetiivareita. 16 Laulujen kulkeutuminen Venäjän puolelta. 17 Balladi "Yksi kauppias Intiassa". 18 Edellinen laulu opittu mummolta; mummo Liisa Sorvel, isoisä Matti Eeva. 19 Kertojan eno Tahvo kuoli v. 1918 Mikkelissä vankeudessa nälkään. 20 Rajan takana töissä olleiden miesten vangitseminen ja vieminen Kiviniemeen v. 1918, rovastin neuvosta 18 miestä ammuttiin ja 2 suurperheistä vapautettiin. 21 Nuutin päivää ei vietetty. 22 Ilmojen ennustaminen. 23 Sananlaskuja: "Vaollaan mies markan maksaa, tiellä ei maksa tenkaakaan" ja "Markan renki, kahden vahinko". Kesto: 00:32:34
DOI: 10.58167/fagrcu
title: AK4382 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rannisto, Alma o.s. Koivula,s. 1911 03 Muistoja viulupelimanni Matti Haudanmaasta. Meriläinen, Niilo ja Rannisto, Sulo,ed. kantele, jälk. s. 4.1.1904 Lappajärvellä, viulu 15 Sileä valssi. 16 Niilo Meriläinen soittaa säestystä ja selostaa sitä. 17 Uudentuvan Matin valssi. 18 Itäkylän balladi, Meriläinen kertoo balladin sisällöstä. 19 Koko maailman polkka. 20 Oravan Jaakon polkka. 21 Kantelesäestyksen selostusta. 22 Polkka. Rannisto, Sulo,s. 4.1.1904 Lappajärvellä, viulu 01 Rahapolska. 02 Polska. 04 Polska. 05 Polska. 06 Venemiehen valssi. 07 Talapakan valssi. 08 Kanta Albertti, hyvä viulunsoittaja Lappajärvellä (ei elossa). Meriläinen, Niilo,s. 1.7.1915, viulu ja kantele 09 Kertojan henkilötietoja. 10 Karvonen Vilho, kertojan kanteleensoiton opettaja sodan jälkeen Kauhavalla. 11 Halsuan paras soittaja kertojan nuoruudessa: Kanala Uuno. 12 Kertojan ensimmäisen kanteleen rakentaminen opettaja Vesteri Venesjoen johdolla. 13 Kansanlaulu Tuomi on virran reunalla, kanteleella. 14 Kertojan kanteleen viritys. 23 Pikku Ilmarin jenkka, viululla.
DOI: 10.58167/tfe2xp
title: AK5181 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Collin, Fanny f. Eklund,Karlsdotter f. 2.3.1903 i Sjöskog, Helsinge socken 01 Ungdomens utfärder till fester till andra byar. 02 Släktsvisiter på andra juldagen. 03 Humleodling; användning av humle till hemlagad dricka. 04 Pingsten. 05 Hemlagad dricka; något slags öl i butiker. 06 Berättarens brors butik, kolonialvaror. 07 Andra butiker i Sjöskog: berättarens farbror Viktor Eklund den första. 08 Lucia-dagen, firades inte i berättarens ungdom. 09 Brandkårsfester. 10 Religiösa tillställningar. 11 Namnsdagsfester. 12 Johannedagen, björkar vid trappan. 13 Äreport på bröllop. 14 Bröllopet: händelsernas ordning. 15 Vinet, som begagnades i brudskål. 16 Berättaren kommer inte ihåg punsch som herrarnas dryck. 17 Glass lagades till fester. 18 Inte hade man krokaner. 19 Kakor, småbröd och bullalängder. 20 Kock på kalas; Liljeström, en kock från kyrkobyn. 21 Dominospel och kortspel. 22 Bakning av surbröd och sötsuralimpor. 23 Jästbröd. 24 Blodkorv och -palt, inte paltbröd. 25 Memma till påsken. 26 Degtinan; bröd bevarades i sädeslådor. 27 Korvförvaring. 28 Berättarens mamma en yrkesväverska. 29 Martornas vävningskurser. 30 Inga korgarbetare. 31 Gårdfarihandlande, som hade lerfat och lertuppar. 32 Positivare, "lyckansstjärnorna". 33 Dansställen. selostus ruotsiksi
DOI: 10.58167/lodkvw
title: AK4821 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Veckman, Kaarlo,s. 19.2.1896 01 Henkilötietoja. 02 Laivanrakennuspaikkoja Salmenlahdessa. 03 Majaniemi, kahden perheen torppa, asukkaina Marttilat ja Wendelinit. 04 Vanha Wendelin eli E.J. Wendelin. 05 Wendelinin nimenvaihto, aiemmin Venäläinen. 06 Kertojan äidinisän isä Esa, hänen veljensä Haminan pormestari, puuseppä, muuttanut Helsinkiin Haminan palon jälkeen. 07 Kertojan äidinisän äidin sukua; Haminassa tehty rukki. 08 Laivanrakentajia: E.J. Wendelin; Kelkka saanut opin Anton Juustilta. 09 Kalle Juusti, laivanrakentaja. 10 Anton Juusti, laivanrakentaja. 11 Wendelinin laivanrakennuspaikat, Ristniemi vuosisadan vaihteessa. 12 Vanhimmat rakennetut laivat; jaalat. 13 Simo Raasu, laivanrakentaja Neuvottomassa; Raasun veljekset. 14 Kalle Raasun talon sijainti. 15 Jussi Raasu, vahva mies. 16 Alfred Raasu, muuttanut Joroisiin. 17 Simo Raasu, Väinö Raasun isä, laivanrakentaja. 18 Anton Raasu, hänen poikansa Alarik Sointula ja Asser kirvesmiehiä. 19 Matti Raasu, Simo Raasun veli, hänen poikansa Urho mennyt Venäjälle. 20 Simo Raasun asuinpaikka; nuorempi Simo Raasu kuollut 1930-luvulla. 21 Väinö Raasu, kertojan työtoveri, työnjohtajana Varkaudessa. 22 Albin Wendelinin putoaminen ja kuolema. 23 Laivanrakennusurakka Varkaudessa, Väinö Raasu urakan vetäjänä. 24 Väinö Raasun veljet Aarne ja Viljami laivanrakennusmiehiä. 25 Varkauden urakassa työskennelleet miehet: kertoja, Kalle Venäläinen, Anton Penttilä, Alfred, Ville ja Julius Juusti, Mooses Juusti, Väinö, Aarne ja Viljami Raasu, Einar Penttilä. 26 Väinö Raasun myöhemmät vaiheet. 27 August Wendelin Varkauden urakkaporukassa. 28 Kaarien teko Varkaudessa, erimielisyys tekotavasta työn teettäjien kanssa.
DOI: 10.58167/1uen1k
title: AK4588 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eriksson, Artturi Albin,Johaninpoika s. 31. 10. 1897, merikapteeni 01 Laivan kauppa; viinan hallussapito laivassa. 02 Merimiehillä omat varusteet, laivan puolesta vain olkimatrassit. 03 Merimiesten jalkineet. 04 Kap Hornissa kylmä, sormien palelluttaminen työssä. 05 Laivan makaaminen piissä. 06 Satamat, joissa laivoja korjautettiin Kap Hornin jälkeen, Kap Hornin vaikeat vuodet 1905-06. 07 Suotuisimmat tuulet Kap Hornia kierrettäessä. 08 Kap Hornin rannikko ja Tulimaa. 09 Kronometrin kontrollointi Kap Hornin luona olevan saaren kohdalla. 10 Suezin kanavan läpi purjehtiminen toisen maailmansodan aikana. 11 Panaman kanavan purjehtiminen. 12 Maat, joissa kertoja käynyt. 13 Matkan kesto Australiaan. 14 Englannin ja San Fransiscon välinen purjehdusreitti. 15 Tyynimmät alueet Tyynellä valtamerellä ja Päiväntasaajalla. 16 Biskajanlahden myrskyisyys. 17 Puulaivan riveäminen. 18 Viisimastoiset fregatit. 19 Amerikkalaiset seitsemänmastoiset laivat. 20 Mastojen nimitys numeroin. 21 Viisimastoiset fregatit vaikeita käsitellä. 22 Amerikkalaiset seitsemänmastoiset skuunarit. 23 Amerikkalaisissa laivoissa pieni miehistö, höyryn käyttö. 24 Purjelaivojen häviäminen. 25 Vehnän kuljetus Australiasta purjelaivoilla.
DOI: 10.58167/pkhib3
title: AK4504 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Laurila, Arvo Armas Matias (Matti),eversti evp. s. 14.1.1895 01 Suomalaisten joukkojen aseistuksen puutteet talvisodan aikana. 02 Sotasaaliina saatujen aseiden käyttö ja suomalaisilla käytössä olleet aseet. 03 Suojeluskunnassa koulutettujen ampujien sijoittuminen. 04 Suomalaisten aseistus talvisodassa. 05 Panssariaseet suomalaisilla jatkosodassa. 06 Suomalaisten lentokoneiden toiminta sodan aikana. 07 Suojeluskunnassa kehitetty taistelutaito ja taisteluhenki talvi- ja jatkosodassa. 08 Yhteydet taistelulinjoilta kotirintamalle, esimerkki luvattomasta käynnistä kotona. 09 Taipalejoen taistelulinja ja taistelun vaiheita. 10 Eräs venäläisenä esiintynyt suomalainen talvisodan aikana. 11 Suomalaiset kaukopartiot Syvärillä jatkosodan aikana, muita sotatoimenpiteitä. 12 Saksalaiset Syvärillä jatkosodan aikana, saksalaisten rakennelmat ja toiminta sodan aikana. 13 Perääntyminen Syväriltä. 14 Kertojan joutuminen sairaalaan sodan perääntymisvaiheessa. 15 Kertojan Saksassa Misse-joella saama selkävamma. 16 Kertojan selkävamman hoito sairaalassa. 17 Kertoja kiropraktikolla Helsingissä hoidattamassa selkäänsä, annetut hoidot ja saadut tulokset. 18 Kertoja vapaussodan invalidien hoitolassa Runnissa. 19 Kertojan presidentiltä saama puhelu kommunisti Mähön ruumiin löytymisen vuoksi, kertojan presidentiltä saama tehtävä rauhoittaa tilannetta Lapualla ja pidättää murhaajat. 20 Erään murhaajan uhkaus ampua itsensä, jos häntä tullaan vangitsemaan, tapahtumien kulku. 21 Murhaajien vangitseminen. 22 Kertojan oikaisu tapauksesta tehtyyn artikkeliin. 23 Mäntsälän kapina, kertojan osuus tapahtumiin. 24 Vihtori Herttua, kertoja ja Vihtori Kosolan veli Mäntsälään lähtijöiden lähdön estäjinä, yrityksen lopputulos. 25 Mäntsälän kapinaan osallistuneiden miesten kiinniottaminen, kertojan presidentiltä saama tehtävä, tapauksen eri vaiheita. 26 Kertojan mielipiteitä muistitiedostaan.
DOI: 10.58167/a8cvmb
title: AK4784 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lammi, Kustaa,s. 30.7.1901 Kauhavan Mäenpään kylässä, puukkotehtailija 01 Gösta Öllen puukko vuodelta 1887. 02 Iisakki Maja erikoistunut terän koristeluun. 03 Kaksoispuukko, Björkman v. 1892. 04 Kertojan tekemä jäljennös Kansallismuseossa olevasta puukosta. 05 Hevosenpääpuukko, jossa selluloidipää. 06 Uushopeatupet, valokuva selluloidin alla. 07 Iisakki Majan kirjailema terä. 08 Kolmesta palasta tehty koruhela. 09 Messinkiupotuksen teko tuohiseen puukonpäähän. 10 Puukonpäiden teko nahasta. 11 Kertoja saanut tekemästään puukosta valtion taidepalkinnon v. 1973. 12 Kertojan isä käytti jonkin aikaa nimeä Mäenpää. 13 Kertojan isän puukoistaan v. 1887 ja 1892 saamat palkinnot. 14 Kertojan isän valmistamastaan heittouistimesta v. 1894 saama palkinto. 15 Kertojan tekemä puukko näyttelyssä Münchenissä v. 1973, kunniakirja. 16 Tupenvalmistuksen alkaminen v. 1878 kertojan isän tekemiin puukkoihin. 17 Kannalliset tupet. 18 Ensimmäiset tupenleimat. 19 Tupen lakkaaminen. 20 Tuppinahan laatu ennen ja nykyään. 21 Nahkurit. 22 Tuppinahka puoliparkittua, tupen teko. 23 Tuppiin käytetty punainen spriilakka. 24 Puukonpäihin käytetty puuaines, ei vernissausta. 25 Ensimmäisen maailmansodan aikana puukonpäihin käytetyn sarvimateriaalin käsittely. 26 Puukontekijät kertojan suvussa. 27 Isän serkku Iisakki Maja erikoistui terien koristeluun. 28 Kirjoituksen syövyttäminen terään. 29 Helojen koristelu kaivertamalla. 30 Kiilloitukset. 31 Puukonterän teroittaminen, savitahko ja smirgelitahko. 32 Kertojan serkut Veino ja Kustaa Mäenpänen, puukontekijöitä. 33 Iisakki Järvenpää, kertojan isän serkku ja ensimmäinen oppilas. 34 Puukkoteollisuus Mäenpään kylässä pitkään saman suvun hallussa. 35 Puukkoteollisuuden tulevaisuus.