cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/tzc6oh
title: AK1443 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Franzén, Paul,Georginpoika s. 28.11.1901 Oulunsalossa, merikapteeni, ent. luotsivanhin 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Kertojan isoisä kauppaneuvos Frans Johan Franzén, laivanvarustaja. 03 Oulun laivat ja purjehdus. 04 Kertojan isoisän laivat. 05 Kertojan isoisän isä Johan Franzén. 06 Oulusta tapahtuneen purjehduksen kohteet. 07 Oulun laivanrakennus. 08 Kertojan aikana ei Oulussa enää purjelaivoja. 09 Kertoja ei muista tervankuljetusta Oulusta. 10 Kertoja matruusina Englantiin purjehtivalla turkulaisella parkilla. 11 Puutavaran lastaus redillä. 12 Lastin purkaminen Lontoossa. 13 Puutavaran lastaus laiturissa. 14 Turkulainen rautaparkki Carradale, laivan koko. 15 Höyryvoima lastauksessa apuna. 16 Kaapelien ali purjehtiminen Ruotsissa, raakojen alas otto. 17 Parkkilaivan takila, purjeiden ja raakojen nimitykset. 18 Lippujen käyttö signaaleina. 19 Nelimastoparkin kryssmaston purjeet. 20 Parkin köysistö. 21 Raakojen kääntäminen. 22 Rautaparkki Carradalen kääntymiskyky, erilaiset käännökset. 23 Purjeiden nosto- ja vähentämisjärjestys. 24 Laivan "piissä makaaminen" myrskyn aikana. 25 Laivan makaaminen ankkurissa vastatuulessa Tanskan salmessa. 26 Ankkurin nostaminen. 27 Tanskan salmen läpi purjehtiminen vastatuulessa. 28 Puutavaralasti. 29 Purjelaivan rakenne, laivan osien nimityksiä. 30 Laivan luukkujen kiinnitys. 31 Purjelaivan huonetilat. 32 Nelimastoparkin miehistö. 33 Purjehtiminen lumipyryssä Itämereltä Maarianhaminaan. 34 Paarlasti tyhjänä purjehdittaessa. 35 Kertojan tulo Helsinkiin luotsiksi. 36 Luotsioppilaan tehtävät. 37 Viittojen lasku merelle. 38 Luotsitutkinnon suorittaminen. 39 Luotsioppilaan palkka. 40 Luotsien koulutus nykyään, ei enää luotsioppilaita. 41 Rauman merenkulkukoulun opettajat. 42 Merikoulun pääsy- ja harjoitusvaatimukset. 43 Helsingin luotsiaseman vartiopaikat v. 1929 ja nykyään. 44 Luotsin vuoroviikot majakkalaivalla, Harmajalla ja kaupungissa. 45 Luotsien työnjako ja yhteistyö. 46 Helsingin luotsausalue. 47 Emsalön laivanrakennus. 48 Kaljaasinrakennus Helsinkiin ja Porvoon välisellä rannikolla. 49 Luotsiveneet. 50 Luotsiveneen laskeminen majakkalaivasta ja nostaminen siihen. 51 Majakkalaivan ja Harmajan luotsit. 52 Luotsiveneiden moottorit. Kesto: 01:06:13
DOI: 10.58167/mf9tn7
title: AK1115 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rautio, Arvid August,Matinpoika s. 24. 6. 1890 Raahessa, ollut mm. laivanrakennustöissä, toimii tällä hetkellä (1966) Raahen museoyhdistyksen puheenjohtajana 01 Laivoja: - Ahlo, omisti Sovio; Argo, parkkilaiva; Finlandia, omisti Fellman; Kaleva ja sen palo; Iines; Ilpotar; Bacchus ja sanonta tästä laivasta. 02 Jaakko Rautio, ensimmäinen Panaman läpi tullut suomalainen. 03 Raution suku Pyhäjoelta Rautionperältä. 04 Isän muutto Raaheen rengiksi kauppiaille, sitten merille. 05 Laivaan pestaus ja pestauspaikka, pestatun vala. 06 Mermerus, ahvenanmaalainen laiva. 07 Laivan tiivistäminen. Pohjantähti, koivistolainen laiva. 08 Korjausta varten laivat telakalle; purjelaivan nostaminen, laivan kallistaminen. 09 Maivaperän "roopenkki", korjaustelakka. Kauppila, Vilho,Samuelinpoika s. 11.3.1899 Raahessa 10 Henkilötietoja. 11 Elämänvaiheita: ensin sekatöissä, viimeinen vakituinen ammatti puhelinalalla. Aikaisemmin laivanrakennustöissä. 12 Laivat Tiira, Lennetär ja Merilokki. 13 Mestari Wendelin, "tuolta etelästä". 14 Wendelinin erikoispiirteitä. 15 Pantturi, mastopuut; veistäminen. 16 Raaka-aineena etupäässä kuusi. 17 Paja pulttien tekoa varten, oma seppä. 18 Laivan teko: pettuaminen, pikeäminen, köli, lankutus, kaaritus, lankkujen kiinnitys, riivaus, pikeäminen. 19 Tiira, Lennetär ja Lokki, 4-mastoisia kaljaaseja. 20 Purjeiden naulaus, rannassa laivapirtti. 21 Kappiisit, ruori, plokin kiinnitys, laivan maalaaminen ja tervaaminen. 22 Maalin valmistaminen. 23 Laivan vesillelasku. 24 Wendelin mestarina, samoin Kauppila. 25 Laivan teettäjinä Meriliike ja Antti Wihurin yhtiö. 26 Viimeisenä tehtiin Merilokki. 27 Laivan merillelaskujuhlan ohjelma ja tarjoilu sekä tanssi. 28 Soittajana Matti Orasmaa, viulu, vanhoja raahelaisia. 29 Öystilän ukko, viulu, purpurin soittaja, sekatyömies, talonomistaja, asui nykyisellä Kauppakadulla Katinhännän päässä. 30 Laivamestari Wendelin asui Saariahon talossa. 31 Vanhasta kalastuksesta: seilikalastus, verkon ripottaminen, verkon kokeminen. 32 29 tynnyriä silakkaa Perttu-nimisestä matalasta vuonna 1929. 33 Silakanpyynti. 34 Merkinanto hyvä kalapaikka löydettäessä: "resua puistettiin". 35 Merkinantona myös nuotio tai huutaminen. 36 Kalastusveneistä. 37 Talvinuotat. 38 Raahessa kaksi talvinuottaa v. 1930-1940. 39 Viimeiset talvinuotat v. 1934. 40 Apajapaikat. 41 Matalikot. 42 2- ja 3-mastoinen kaljaasi, 3-mastoinen kuunari. 43 Osmo, 3-mastoinen, Raumalta. 44 Kalastuksesta: onkiminen, talvionginta, tuura, lautalapio, syöttinä suolinkaiset, liha, muurahaispesästä poimitut munat, puun toukat. 45 Verkkopyynti vähäistä talviaikaan. 46 Rysät, lohenkalastuksesta. 47 Rysällä kalastajat. 48 Lohen väheneminen siirtolaisten tultua Raaheen.
DOI: 10.58167/nvqw8i
title: AK1677 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ahlgren, Arvo August,Augustinpoika s. 13.5.1887 Helsingissä, k. 29.8.1973 Tampereella, maalari, verkonkutoja, kansansoittaja, -laulaja 01 Kertojan setä opettanut kertojan 7-vuotiaana tanssimaan polkkaa. 02 Iltamissa käyminen ja työtoveri Ragnar Skogströmin opettaminen tanssimaan kertojan ollessa Fazerilla juoksupoikana. 03 Helsingin Seurahuone. 04 Kertoja Ragnar Skogströmin kanssa Seurahuoneen naamiaisissa tytöiksi naamioituneina. 05 Laulu "Pelimanni pelaa soittaa" (ruokoton). 06 Klarinetinsoittajat tansseissa. 07 Merimieslaulu Kalle Aaltonen "Olen liehinyt, leskeä, morsianta". 08 Edellinen laulu Tannerin tekemä, alkuperäiset ja muunnetut sanat säkeistöjen lopussa. 09 Karjalaisten laulu "Suloisessa Suomessamme". 10 Suhtautuminen karjalaisten lauluun nykyään. 11 Kertoja ei muista poliittisia lauluja. 12 Venäläisten laulut, laulu "Tässä on juks ruski tavarits". 13 Laulu "Kevät toi, kevät toi maalarin". 14 Maalarien ja muurarien työttömyys ja puute talvisin. 15 Kertoja talvisin laivatokassa työssä. 16 Laulu "Vuonna kuusikymmentäkuus tuli Suomeen laki uus". 17 Laulu "Miehet aina juovuksis", jatkoa edelliseen. 18 Laulu Laukon torpparihäädöstä "Hämeen Satakunnassa Vesilahden rantamailla". 19 Edellisen laulun laulaminen. 20 Laukon torpparihäädöt ja Helsingistä tulleet ratsupoliisit. 21 Helsingin poliisilaitoksen sijainti. 22 Räätäli Berghelm, helsinkiläinen tappelija. 23 Kertojan Eetu-sedän, räätälin varustautuminen tappeluun pistämällä neuloja takin kauluksiin. 24 Räätäli Bergholmin ja kertojan Eetu-sedän tappelu ratsupoliisien kanssa. 25 Koskisen ruokalassa syntynyt riita, Berghelm tappelun lopettajana. 26 Berghelmin joutuminen kasvatuslaitokseen talon poltettuaan. 27 Räätälinoppi kasvatuslaitoksessa. 28 Berghelm tappelijana, kertojan Eetu-setä tämän mukana. 29 Kasku kulkumiehestä, joka esittäytyi ammatiltaan lapsentekijäksi (ruokoton). 30 Kulkumiehen ja kissaa silittäneen emännän vedonlyönti, kasku (ruokoton). 31 Aapo-suutarin suuri sukunuija. 32 Emännän puhumattomuus riidan jälkeen ja isännän keino saada hänet jälleen puhumaan, kasku (ruokoton). 33 Emännän valmistautuminen isännän tuloon ojankaivuusta, kasku (ruokoton).
DOI: 10.58167/vf10tu
title: AK1356 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Rikkonen, Antti,s. Vilppulassa, 97-vuotias 03 Hokkasen torppa. 04 Savupirttejä ei ollut. 05 Juupajoella savupirtti. 06 Lankkujen sahaus. 07 Myytäväksi ei tehty. 08 Orivedellä talkoosahausta. 09 Metsäsaunat. 10 Lautojen myynti. 11 Parantajia. 12 Taipaleen Kalle, tietäjä. 13 Hurstisen Heikki, tietäjä. 14 Hurstisen Heikin opinsaanti. 15 Hurstisen emäntä oli myös tietäjä. 16 Heikki tiesi hukkuneen tavaran paikan. 17 Taipaleen isäntä myi talonsa. 18 Päreet valaistuksena. 19 Pimeällä kulku. 20 Kasken polton merkitys. 21 Kasken viljely. 22 Kertoja paimenessa. 23 Tuohitorven käyttö. 24 Ruokakellot. 25 Emäntä soitti ruokakelloa. 26 Pelimannia ei ollut. 27 Rakennuksen kivijalka. 28 Kivimiehet. 29 Rakentaminen. 30 Piilukirveen käyttö. 31 Nurkkasalvokset. 32 Viimeiset tervahaudat. 33 Kertojalla köyhä lapsuus. 34 Petun käyttö. 35 Petun kiskominen. 36 Petun puhdistus. 37 Petun pienentäminen. 38 Pettu jauhettiin myllyssä. 39 Pettujauhon käyttö. 40 Jäkälää ei syöty. 41 Karhut. 42 Ilvekset. 43 Lappalaisista ei kertoja tiedä. 44 Könnin kuokkamies. Huhtiniemi, Emma,s. 6. 9. 1879 Niinilammilla 45 Kertojan isä. 46 Kertojan koti. 47 Kertoja ei muista savupirttiä. 48 Tuvan kalustus. 49 Ajankulu katsottiin auringosta ja tähdistä. 50 Lamppu. 51 Tuvan ikkuna. 52 Sänky ja sänkyvaatteet. 53 Vällymestari Mällin Epra. 54 Ruokailuvälineet. 55 Ruukkukuppien saanti. 56 Puulusikat. 57 Lusikoiden pesu. 58 Rusikat. 59 Lapsen syöttäminen. 60 Imettäjät. 61 Kertoja paimenena. 62 Salmen talon karja. 63 Vohlien imemisen estäminen. 64 Vuohen maidon käyttö. 65 Hörkkä. 66 Epra Saarinen, pelimanni, viulu. 67 Töllin Aatu soitti kannelta. Hurstinen, Heikki 01 Haastateltava Heikki Hurstinen ei halua puhua, noituu. 02 Antti Raunio Mäntästä kysymässä Heikki Hurstiselta varastetun moottorin kohtaloa.
DOI: 10.58167/qwmsga
title: AK1536 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lepistö, Kerttu Maria Susanna o.s. Kanto,Juhontytär s. 23.12.1911 Peräseinäjoella, emäntä 01 Henkilö- ja sukutietoja. 02 Hahnin suutari, A.J.Koskela, Alakannon isäntä. 03 Kankaanpään ja Aston asuttaminen. 04 Peräseinäjokelaisilla nimikkopenkki Karkun kirkossa. 05 Tervan vienti Ouluun. 06 Ruudin ajo Östermyrasta etelään. 07 Silakan haku Kristiinasta ja Kaskisista. 08 Lankkujen ja mastopuiden vienti. 09 Salttiladot. 16 Viitalan Wasastjernan taloudellisuus ja Kustaa Kivelä. Lepistö, Valio Bernhard,s. 18.1.1905 Peräseinäjoella, muurari, maanviljelijä 10 Salttiladot ja salpietarin valmistus. 11 Salpietaria valmistettiin vain suurissa taloissa, joissa paljon lehmänkusta. 12 Östermyran Peräseinäjoella olevat talot Viitala ja Kärki. 13 Potaskan keittäminen. 14 Ilmoitus Karkun seurakunnalta, Kihniän talojen nimikkopenkki. 15 Henkilötietoja. 17 Peräseinäjokelaiset Wasastjernan palveluksessa. 18 Suomen ensimmäisen lypsykoneen teko (Lagergren) ja kokeilu. 19 G. A. Wasastjernan kuolema "Patruuna-Kärjellä" v. 1905 ja hautaus. 20 Viimeisen patruunan toiminta, Haasjärven kanavointi. 21 Saman järven lasku, poraustyöt. 22 Omakohtaiset työt samalla työmaalla, "Patruunan ojalla". 23 Poralaulujen käyttö. 24 Kanavatyön tekniikka. 25 Poraseppä Rentola. 26 Juho Seppälä, seppä ja muurari. 27 Sepät ja sepäntyöt. 28 Hitsaaminen eli keittäminen. 29 Kärrynpyöräraudan hitsaaminen. 30 Kärrynpyörärautojen kiinnitys. 31 Wanha takkamuuri ja tiilet. 32 Tiilenteko, hevoset saven sotkijoina. 33 Vanhojen tiilien laatu ja teko.
DOI: 10.58167/s9nypq
title: AK1592 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Myllykangas, Arvo,s. 30.1.1910, urkuharmoni 11 Henkilötietoja. Kangas, Juha,viulu 08 Kertojan soittoharrastus. Salo, Valtteri,s. 1890, alttoviulu.-9Niittykoski, Viljami,s. 6.12.1895, viulu.-9Peltokangas, Artturi,s. 20.2.1898, viulu.-9Järvelä, Johannes,s. 23.6.1905, viulu.-9Myllykangas, Arvo,s. 30.1.1910, urkuharmoni 12 Kaustisen Salonkylän polkka. 13 Häihintulomarssi. 14 Vaarin sottiisi. 15 Keskipohjalainen polkka. 16 Kuulutus. Matilainen, Toivo,s. 1914 Karttulassa, saha 03 Laulu Inarista. 04 Laulu Dnepristä. Snortheim, Olav,paimentorvi, nokkahuilu 25 Signaaleja paimentorvella. 26 Tanssisävelmä nokkahuilulla. Kankaan pelimannit 06 A-duurimarssi. 07 A-duurimarssi. 09 Palokankaan poikien parempi valssi. Kokoonpano: Kangas, Juha: viulu; Järvelä, Mauno: viulu; Kangas, Olli: urkuharmoni; Kangas, Timo: basso. Järvelä, Johannes,Antinpoika s. 26.3.1905 Kaustisella, maanviljelijä, viulu 10 Polkka. Ojalammi, Ester o.s. Flander,s. 23.2.1901 Oravaisten kirkonkylässä, kaksirivinen harmonikka 01 Setä Hermannin valssi (huuliharpulla). 02 Marssi (huuliharpulla). 05 Valssi (kaksirivisellä harmonikalla). Salomäki, Reino,viulu 23 Polska. 24 Koko maailman polkka. Savikoski, Väinö,Heikinpoika s. 30. 6. 1913 Haapavedellä, kantele 21 Haapaveteläinen pelimannivalssi. 22 Lappi-ukko, haapaveteläinen kansantanssi, masurkka. Lindfors, Arvo Johannes,s. 9.12.1904 Hämeenlinnassa, viulu 17 Seikun polkka. 18 Kekkerit Mäkelän kanatarhassa, valssi. 19 Hilpeä hanuri, polkka. 20 Halikon markkinat "Silloin kun ne Halikon markkinat oli", valssi.
DOI: 10.58167/u8kpmk
title: AK1934 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Luotonen, Edvin Leonard,s. 28.9.1886 Uudenkaupungin maalaiskunnan Putsaarenkylässä, lehtori, kaupunkineuvos 01 Uudenkaupungin ja Kööpenhaminan välinen kauppa. 02 Uudenkaupungin ruotsalaiset savenvalajat. 03 Savipillien valmistus. 04 Tanskalainen lennätinyhtiö Uudessakaupungissa. 05 Ruotsinkielisten kokoontumispaikat Uudessakaupungissa. 06 Uudenkaupungin majoitustilat. 07 Uudenkaupungin keilahalli. 08 Herrasväen soutuharrastus. 09 Erään tanskalaisen haaveri Uudenkaupungin satamassa. 10 Urheiluharrastus, urheilukentät. 11 Urheiluseurat. 12 Tukholman olympialaiset v. 1912. 13 Heittolajit. 14 Olympiavoittojen vaikutus. 15 Kilpapurjehduksen harrastus. 16 Erilaiset purjevenetyypit. 17 Kalastajien alukset. 18 Köliveneen tulo. 19 Perunankuljetus. 20 Sumput. 21 Jalmari Laaksonen, sumppukalastaja. 22 Nylander, sumppukalastaja. 23 Silakanpyynti. 24 Perunankuljetus vesitse. 25 Saaristolaisten veneenrakennustaito. 26 Nuotanvetoon tarvittavat verkkopaatit. 27 Veneenrakentaja Herman Sjöblom. 28 Veneenrakentaja Karl Liljestrand. 29 Laivan sisärakenteen teko. 30 Laivaa vahvistavat tukipuut. 31 Laivan ankkuri. 32 Laivan tervaaminen. 33 Kirkkomatkat. 34 Jahti ja kaljaasi. 35 Kalkin kuljetus Paraisilta. 36 Jahtialusten rakentaminen. 37 Jahtien ja kaljaasien jääminen pois käytöstä. 38 Jahdin miehistö. 39 Kaljaasin miehistö. 40 Jahdin ja kaljaasin ero. 41 Laivanrakentajien pienoismallit. 42 Kjällström, laivanrakennusmestari Uudessakaupungissa 1800-luvulla. 43 Sotka, pyhämaalainen laivanrakennusmestari. 44 Kalan kuivaus. 45 Kalan käyttö rehuksi. 46 Lokkiverkot. 47 Lokit, kalastajien onnenlintuja. 48 Varis, vihattu lintu. 49 Silakkaparvien seuraaminen. 50 Kalojen arvojärjestys. 51 Kalojen hinnat. 52 Kalojen menekki. 53 Hylkeenpyynti. 54 Hylkeenrasvan käyttö. 55 Hylkeennahan käyttö. 56 Silakanpyynti: pesäkalastus, ajoverkkokalastus ja ankkuriverkkokalastus. 57 Nuotanveto. 58 Lohen kalastus siimoilla, karjalaisten tuoma pyyntitapa. 59 Kivenhakkuu Uudessakaupungissa, kivenottopaikat. 60 Uudenkaupungin ensimmäiset kivenhakkaajat. 61 Katukivien teko ja vienti ulkomaille. 62 Laiturikivet, muistokivet. 63 Katukivien vienti Hampuriin ja raakakiven vienti Skotlantiin. 64 Riian itsenäisyydenpatsas. 65 Helsingin rakennukset Uudenkaupungin kivestä. 66 Erilaiset kivilajit. 67 Kiven kuljetus rautateitse. 68 Kiven kuljetus laivoilla. 69 Kiviteollisuuden loppuminen. 70 Raitinpää, pelimanni. 71 Pyhämaan viulunsoittajat.
DOI: 10.58167/o5ufcg
title: AK1266 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Hietanen, Vilho ja Karvanen, Ville,ed. Joonaanpoika, s. 6. 5. 1898 Luumäellä, viulu ja jälk. s. 23. 6.1901 Luumäellä, viulu 47 Henkilötietoja. 48 Saattomarssi (AK:n antama melodia). 49 Mäkelä Ville, hanurinsoittaja ja Mäkelä Ville, viulunsoittaja. 50 Mäkelän Villen valssi. 51 Keisarin polkka ja sävelmän nimen historiaa. 52 Konttimäen jenkka ja sävelmän nimen historiaa. Rasenius, Eeva,Antintytär s. 17.3.1879 Lemillä 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä Antti Tahvonpoika Rasenius, suntio. 03 Suntion tehtävät. 04 Kirkonkellojen soitto. 05 Keisari Aleksanteri II:n kuolinkellot. 06 Kuolinkellot. 07 Suntion tehtävät. 08 Lemin kirkon lämmitys vuosista 1926-27. 09 Papit. 10 Urut vuodesta 1947. 11 Kirkkoharmoni. 12 Äänissäveisuu. 13 Lukkarit. 14 Äänissäveisuun harjoittelu. 15 Seisomaan nouseminen aamuvirttä veisattaessa. 16 Hääveisuu. 17 Morsiuskruunut. 18 Morsiamen päähine "huua". 19 Huuanlaittaja Anna-Liisa Klemi. 20 Morsiamen päähine. 21 Naisten kirkkopäähine, "lakki". 22 Neitti, naisten päähine. 23 Lakki, naisten kirkkopäähine. 24 Koristekudonta. 25 Vaipan eli sängynpeitteen kudonta ja värit. 26 Vuodevaatteet. 27 Raanut. 28 Seinävaatteet. 29 Matot. 30 Karvan käyttö kudontaan. 31 Köydenpunonta. 32 Kutojat. 33 Kapioiden kudonta, säilytys ja kuljetus. 34 Kapiot. 35 Nuutinpäivän vietto. 36 Tapaninpäivän vietto. 37 Simosilla-leikki tuntematon. 38 Joululeikit. 39 Joulupukki. 40 Joulukuusi ja kuusen koristeet. 41 Jouluruuat. 42 Veisuu häissä. 43 Hääpelimannit 44 Jokimäki Jussi, viulu. 45 Virsikanteleen soitto. 46 Kiertokoulunopettajat.
DOI: 10.58167/fy1nzh
title: AK1375 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ala-Salmi, Miina 02 Kertojan kotitorpan vaiheet. 03 Torpan yleiset oikeudet. 04 Vuokra ja taksvärkki. 05 Talon leikkuutalkoot. 06 Talkootanssit. 07 Jussilan isäntä, Kala-Jussi. 08 Kala-Reetu 09 Rajalahden Eevertti. 10 Paikannimien synty. 11 Kylän kaupat. 12 Kirkkoveneet. 13 Kirkkomatkat. 14 Kirkkoveneonnettomuus. 15 Kirkkomatkat talvella. 16 Postin Samuli, tietäjä. 17 Lepolan Eeva, tietäjä. 18 Noita ja kertojan isä kirkossa yöllä. 19 Tarina häihin kutsujasta. 20 Peltoniemen isäntä, joka tappoi miehen. 21 Reetu ei maksanut palkkaa kuopanteosta. 22 Sakarin talo. 23 Kolhon vanhat torpat. 24 Ykspuun torppa. 25 Tarinoita susista ja karhuista. 26 Bonnen liiketoiminta. 27 Bonnen sahalla tapahtuneet onnettomuudet. Kummittelu. 28 Pukutehdas. 29 Tulitikkutehdas. 30 Anderssonin mylly. 31 Bonnen mylly. 32 Työmiesten ja johdon suhteet sahalla. 33 Näkki-Matti, kulkumies. 34 Moikinan Vilhe, pyhäkoulun opettaja. 35 Rönnberg. 36 Karpakko, Otto Männistö. 37 Katiskan Riitta piti kahvilaa. Paikallistietoutta Kolhosta, nauhoitti Raimo Norto v. 1963-64, kopioi E. Ala-Könni v. 1968 Metsälän mummu,s. 1881 01 Metsälän mummu kertoo lapsistaan. Paikallistietoutta Kolhosta, nauhoitti Raimo Norto v. 1963-64, kopioi E. Ala-Könni v. 1968
DOI: 10.58167/zex4a3
title: AK1325 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Valo, Eemeli,Jaakonpoika s. 25. 1. 1897 Seinäjoen Pruukilla, ent. rautatieläinen 01 Pikku- ja isonpykningin navetta. 02 Pikku- ja isonpykningin piharakennukset. 03 Isonpykningin asukkaat ja huoneet. 04 Pikkupykningin huoneet ja asukkaat 05 Isonpykningin asukkaat. 06 Ruudin kuljetus. 07 Ruudin tarkastus eli propeeraus. 08 Stormin äijä, kartanon yövahti, ja iltahuuto. 09 Kartanon alapuolen rakennukset. 10 Salpietariladot eli salapetteriladot. 11 Sysien tuonti Nurmosta. 12 Oluen valmistus. 13 Kartanon tilat ja talot. 14 Nygårdin navetta. 15 Raudan valmistus Törnävällä. 16 Seinäjoen aseman rakentaminen ja paikan haku. 17 Seinäjoen asema. 18 Oluen valmistus. 19 Tiilitehdas ja tiilen valmistus. 20 Tiilitehtaan työvoima ja palkat. 21 Kesäjuhlat. 22 Poliittinen toiminta. 23 Tappelut. 24 Agitaattorit. 25 Kaupat. 26 Tieyhteydet asemalle. 27 Postinkuljetus. 28 Hevosenkellot. 29 Niittokoneet. 30 Vikelli, klarinetinsoittaja. 31 Kööpä-Salttu Nurmosta, viulu - Vikellin soittotoveri, viulu. 32 Törnävän kartanonherran häät. 33 Sahat. 34 Asessorin lato. 35 Sahat. 36 Huhtalan talo. 37 Upan talo ja suku. 38 Uskonnolliset liikkeet. Kesto: 01:07:23
DOI: 10.58167/v4zf5f
title: AK1308 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ojanen, Erkki Mikael,Väinönpoika s. 17. 12. 1903 Huittisissa, muuttanut Turkuun v. 1904 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä punakaartilaisena. 03 Puute kansalaissodan aikana. 04 Valkoisten ryöstöt ja tihutyöt Punkalaitumella. 05 Kertoja lehdenmyyjänä 4-vuotiaana. 06 Lehdenmyyjien huudot. 07 Lehtien myynti. 08 Lehdenmyyjien huudot. 09 Pullojen keruu. 10 Risu eli olutkori. 11 Pullojen keruu ja myynti. 12 Luiden keruu luumyllylle, "löllöstäminen". 13 Romujen keruu. 14 Romukupari. 15 Tiilenperkaus. 16 "Prusalla" eli kerjuulla käynti. 17 Venäläiset kadunrakentajat ja tiilentekijät. 18 Ruoan kerjuu. 19 Pikkukoulu, opettajana Flora Vuorio. 20 Paimenpoikana olo. 21 Lakko v. 1914. 22 Sotatarviketeollisuuden alku. 23 Kertojan asuinpaikat. 24 Kertoja suutarinopissa. 25 Saappaiden teko. 26 Punarusetin käyttö. 27 Maatalouslakko ja leivänjakelun säännöstely v. 1918. 28 Loimaan kahakka v. 1917-18. 29 Palokuntalaisten hyökkäys työväentaloon. 30 Vankien kohtelu v. 1918. 31 V. 1918 tapahtumien kiihtyminen. 32 Punakaartin perustaminen ja sen vaiheet. 33 Kansalaissodan jälkeinen pula-aika. 34 Elintarviketarkastukset Punkalaitumella. 35 Luokkaviha, terrori. 36 Tainion puhe vappujuhlassa v. 1908. 37 Tainion alkoholinkäyttö. 38 Tainio raittiuspuhujana. Leppälä, Akseli ent. Ahlberg ja Leppälä, Laila o.s. Talvitie,ed. Matinpoika s. 21. 11. 1892 Seinäjoella ja jälk. Eemilintytär s. 14. 8. 1905 Nurmossa 39 Kertojien saama lahjakirja. 40 Salménin suku. 41 Veräjät. 42 Pruukin karjanhoito. 43 Törnävän pruukin vainioiden nimet ja niiden alkuperä. 44 Kummittelu. 45 Törnävän pruukin vainioiden nimet ja niiden alkuperä. 46 Ruutitynnyrien tekopaikka, värkkistaali. 47 Lemmensilta. 48 Siltatanssit. 49 Alénin vainio. 50 Kynsällin ahde. 51 Paikannimiä. 52 Pakaritupa. 53 Hasumäki. 54 Työläisten asunnot, "pitkäpykninki". 55 Alénintie. 56 Insinöörskän ajeluttaminen. 57 Opettaja Kreeta Eskoo. 58 Tallimäki. 59 Simunanmäki.
DOI: 10.58167/p1wbz6
title: AK1191 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Nieminen, Heikki,s. 9.12.1885 Virroilla, maanviljelijä 12 Kirkolle kulkeminen veneellä. 13 Nojoskyläisten ja tyrkköläisten vene. 14 Laivaliikenteen vaikutus kirkkomatkoihin. 15 Manu Ruusi, veneentekijä. 16 Veneitten eroista. 17 Veneen ohjaaminen. 18 Perämies päällikkönä. 19 Määrätyt soutajien paikat. 20 Kirkkoveneen matkustajat. 21 Kilpasoutu kirkkomatkoilla. 22 Veneen hoito. 23 Katajiston papan käynti Ruoveden noidan luona. 24 Noidan asuinpaikka. 25 Rykärin kierot talokaupat. 26 Rykärin keinottelu puutavaralla. 27 Rykärin oluen tuonti. 28 Värkkäri oluen kuljettajana. 29 Oluen käyttäminen. 30 Ylä-Nojosen metsät. 31 Olutpullot, kolmen motin pullot. 32 Olutkori. 33 Olutpullo. 34 Olutkori, 25 pulloa. 35 Olutkistu, 100 pulloa. 36 Olutkistujen tyhjentäminen. 37 Kylätappelut ja tappelijat. 38 Tappelu Havangan häissä. 39 Pontikan käyttö. 40 Aleksi Asulan kuuluttajaiset ja tappelu. 41 Purran kuuluttajaistanssit ja tappelu. 42 Kylätappelun osanottajat. 43 Murha. 44 Tuvan ja pirtin ero. 45 Tanssipaikat. 46 Kota-nimiset rakennukset. 47 Varitupa, talousrakennus. 48 Lehmien ja navetan hoito. 49 Erilaiset navetat. 50 Viljamaan iso navetta. 51 Sekasontanavetat. 52 Lampaiden hoito vanhaan aikaan. 53 Pukinomistaja Pohjassa. 54 Pohjan vaari tietäjänä. 55 Kirkolla asunut tietäjäparantaja. Ahoniemi, Siviä,Nantentytär s. 5.1.1887 Virtain Herraskylässä 01 Karjankutsu. 02 Ropsun valmistaminen, eräänlainen pannukakku. 03 Tuohiloikko ropsun valmistuksessa. 04 Marja-astiat. 05 Eväät heinäpellolla. 06 Kontin käyttö. 07 Puiset viilipunkat ja viili parempana ruokana. 08 Kaljan valmistus ruisjauhoista. 09 Kaljan säilyttäminen. 10 Sahdin valmistus. 11 Oluen tuonti. Nauhan alussa puhetta väärinpäin (2-puolen haastattelun loppuosa ts. kokoraitanauhoitus).
DOI: 10.58167/9v0nod
title: AK1277 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Järvinen, Kustaa Robert Fransinpoika,s. 27.3.1897 Eurassa, viulu 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isoisä torppari Mikko Puntari. 03 Pelimannit: - Kalle Puntari, viulu - Frans Fransinpoika Järvinen, viulu. 04 Saksalainen kapellimestari Grüll Raumalla. 05 Kertojan isä Frans Juho Järvinen, arkkiviisujen tekijä. 06 Arkkien myynti. 07 Käsikirjoitusarkku. 08 Frans Juho Järvinen. 09 Rukoilevaisten suhtautuminen viuluun. 10 Frans Juho Järvinen, työväenyhdistyksen perustajajäsen ja sihteeri. 11 Kertojan isän sairastuminen ja kuolema. 12 Kaarle kakstoistanen, marssi ja selostusta sen oppimisesta. 13 Huilu-Kustaa, klarinetin eli "huilun" soittaja. 14 Sokean- eli Huilu-Kustaan valssi. 15 Polkka Iitin Tiltu. 16 Pysäyspolkka. 17 Jenkkasikermä. 18 Honkasuon Kustaan masurkka. 19 Polkka Laulas kukko. 20 Katrilli - 1. kappale - 2. kappale - koputus - viimeinen kappale. 21 Pohjalaisen ja satakuntalaisen soittotyylin ero. 22 Purpuri - 1. kappale - 2. kappale - 3. kappale - risti - 4. kappale - valssi "Kokemäen kuuma" - masurkka - marssi, "Jahtimarssi". 23 Karipaltin marssi. 24 Unkarin marssi. 25 Porilaisten marssi. 26 30-vuotisen sodan marssi. 27 Pelimannit: - Puntari Kalle, viulu - Tuominen - Aaltola, klarinetti - Vienonen - Pihlavan veljekset. Kesto: 00:39:08