cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/hhzd6t
title: AK4646 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Aaltonen, Martta o.s. Tähtinen,Antintytär s. 24.6.1899 01 Kudotut karvalankamatot, niihin käytetty karva. 02 Karvalankamattoihin käytetty lanka. 03 Nöyle, karvalankamattojen loimi, kalalangan kaltaista. 04 Nöyleen käyttö ompelulankana. 05 Nöyleen vahvuus ja valmistus pellavasta. 06 Karvalankamattojen kude villasta ja karvasta. 07 Lankojen värjäys, kirkkaat värit vain valkoisesta villasta ja karvasta. 08 Ruskeiden karvojen käyttö. 09 Eri värit karvalankamatossa, kutominen raskasta. 10 Suurten mattojen kutominen, karvalankamattoja. 11 Vanhoja pujotettuja karvalankamattoja Mouhijärvellä. 12 Karvalankamattojen käyttö vierashuoneessa. 13 Karvalankamattojen koko. 14 Pitkät karvalankamatot, käytävämatot, ei pujotettuja. Heinäkoski, Aili Aleksandra o.s. Toivonen,s. 26.3.1899 15 Kertojan ja hänen vanhempiensa henkilötietoja. 16 Kertojan isän omistama Kiilunkosken saha ja mylly. 17 Kertojan isän myllyn tuottavuus. 18 Karhuratas kertojan isän myllyssä, vesiratas. 19 Kertojan isän myllyn aikaisemmat omistajat. 20 20 talon lahkon omistama "Lahvon mylly", myllyn käyttöoikeudet lahkon aikana ja kertojan isän aikana. 21 Vilen, em. myllyn mylläri, muut omistajat. 22 Kertojan isän myllynosto 1910, laina Mouhijärven Säästöpankista myllyn ostoon. 23 Kertojan isän omistama Kiikoskosken mylly Mouhijoessa. 24 Virran tammeaminen myllyä varten, saha käynnissä vain kevättulvien aikana, sahan käyttäjät. 25 Kiffelinvarsien sahaus ja vienti Venäjälle v. 1914-15. 26 Rahtisahaus kertojan isän sahalla, rahdin maksu sahauksesta ja viljan jauhatuksesta. 27 Arkkelit, viljalaarit. 28 Kertojan isän mylly 2-kerroksinen, myllyn rakenne ja viljan jauhatus myllyssä. 29 Tullilaarien eli arkkelien sijainti myllyssä. 30 Tulliviljan myynti ja tullin maksu rahassa, eri viljojen jauhatushinnat. 31 Ohran masiinaaminen, ohraryynien valmistus. 32 Ohraryynien käyttö. 33 Ohraryynivellin valmistus. 34 Myllyn eri osia: kahna; myllärien nimitys "kahnapässit". 35 Kesyt pässit myllyissä, kahnapässit. 36 Trullien karvojen punnitseminen myllyissä pitkänperjantainyönä, trullien kulku. 37 Karvanleikkaajia, noitia Mouhijärvellä kertojan aikana, karvanleikkuun tarkoitus. 38 Eräs trullitapaus Vesunninkylässä Mouhijärvellä. 39 Kertojan lapsuudenkodissa naapurin trulli leikannut karjalta karvoja. 40 Uskomukset riihitontuista. 41 Uskomukset piruista pahojen ihmisten luona, pirujen asuminen vintissä. 42 Ei tapana panna mitään rakennuksen muurin sisään perustusta tehtäessä. 43 Sahaus kertojan isän sahalla, ei mastopuiden sahausta. 44 Lankkujen sahaus käsisahalla, peurasahalla, ja vienti Poriin. 45 Kertojan setä Vihtori Haaranmaa, lankkujen sahaaja; Poriin vietyjen lankkujen koko. 46 Suurten torppien oikeus myydä lankkuja. 47 Kertojan isän kotitorppa Haaranmaa, nimen alkuperä ja muuttuminen Haaranmaaksi. 48 Kertojan taatan muistokirjoitus Aamulehdessä. 49 Kertojan hyvämuistisuus.
DOI: 10.58167/imhxi8
title: AK4889 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Iltanen, Jalmari Johannes (Hannes) Kustaanpoika,s. 5.7.1911 Lapissa, muuttanut 2-vuotiaana Euraan, paperikoneenhoitaja, palopäällikkö 01 Kertojan henkilötietoja. 02 Tukkilauttojen hinaus. 03 Hinaajan vesillelasku ja kunnostus, Kauttua-niminen hinaaja. 04 Lauttojen kokoaminen Ylänejoen suussa, kaksoispuomi. 05 Uittoyhtiöt Ahlström ja Rauma-Repola. 06 Hinattavina tukkilauttoja, propsilauttoja ja halkoproomuja. 07 Proomujen rakentaminen Kauttualla, venemestari Dahlroos. 08 Proomujen rakenne. 09 Halkojen tarve Kauttuan tehtaalla, höyrykoneet; hiomo- ja paperikoneiden voimanlähteet. 10 Ensimmäiset koneenkäyttäjät, savolainen Mähönen. 11 Koneenhoitajat Ylinen, Antti Karhu ja Aatos Manneroos v. 1928 kertojan mennessä paperitehtaalle. 12 Laivan koneenhoitaja Aarne Helle, koneenhoitajien varamies. 13 Seitsemän päivän kesälomat v. 1928, Oiva Aalto laivan koneenhoitajan sijaisena. 14 Ei imukaasumoottoria. 15 Höyrykoneiden jääminen pois käytöstä, ensimmäinen v. 1937, virran saanti Äetsän voimalaitoksesta. 16 Toisen höyrykoneen jääminen käytöstä Harjavallan voimalaitoksen tullessa. 17 Uittotavara Ylänejoelta, Honkilahden rannoilta ja Säkylän Pyhäjoelta. 18 Tukkien ajaminen jäälle, puomit valmiiksi ennen jään sulamista. 19 Puutavaran ajo talvella lauttauspaikkoihin, Mestilän ranta lähin lauttauspaikka. 20 Purouitto Ylänejoella. 21 Tuulien merkitys Pyhäjärven uitossa, järven selän laajuus. 22 Frans Aalto hinaajan kipparina, taitava säiden tuntija; kahden vuorokauden säänpito, eräs tapaus. 23 Kauttuan kylän asukasmäärän kasvu. 24 Kauttuan kyläkuva keväisin: tukinuitto, hevoset pelloilla. 25 Kauttua kesäisin: viljankorjuu, kartanon työt. 26 Kauttua syksyisin: myllykuormia lähipitäjistä, myllytie.
DOI: 10.58167/edgaqn
title: AK4882 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Virta, Arvo,Juhonpoika s. 8.1.1908 Kiukaisten Paneliassa, muuttanut Euraan 1910 01 Kiven poraaminen, tuntipalkka 3 markkaa. 02 Kiven nostaminen ja lohkaiseminen kiilaamalla. 03 Kivitöissä ollut nokkamies ja hänen kuolemansa n. 15 vuotta sitten räjähdysonnettomuudessa. 04 Kivenotossa käytetty tahditushuuto "Hiiallahei". 05 Kahdeksanmetrisen lohkareen irrotus. 06 Kivien hakkaaminen Turajärvellä Juseliuksen mausoleumia varten. 07 Ollilan makasiini tehty Turajärven kivestä 1800-luvun lopulla. 08 Turajärven sahan peltikaton teko. 09 Seppä Rautell. 10 Valuseppä Esaias Eloranta. 11 Väinö Salo, seppä Rautellin vävy; ei pyssyseppää. 12 Mäkitalon sepät. 13 Seppä Eloranta. 14 Elorannan ja Pihlmanin pojat, sahan mestari Rantasen arvostelu niistä. 15 Seppä Eloranta tehnyt Turajärven sahan piipun; Kustaa Järvisen kouluaikainen muistelma Elorannan piipunteossa käyttämistä niiteistä. 16 Kengitysseppä Pihlman. 17 Elorannan sepäntyöt; kertoja Elorannan apumiehenä hänen hitsatessaan sahan transportin kettinkejä, kertojan överhaalari. 18 Eloranta poltti itse sytensä. 19 Tervanpoltto, tervanpolttaja Kalle Helin Turajärvellä. 20 Helinin tervahaudan sijainti. 21 Iisakki Paassilta, tervanpolttaja. 22 Viimeiset tervahaudat 1930-luvun alussa; Helinin tervanmyynti. 23 Elo, Paassillan pojanpoika. 24 Karvari Juho Suominen Euran kirkonkylässä. 25 Karvari Lehtinen Lapissa. 26 Värjäri Toivola Sorkkisissa. 27 Savivateja tehty Säkylässä. 28 Peltiseppä, tinuri Salmi. 29 Hinnerjoelta tullut peltiseppä Sjöblom. 30 Rukoilevaiset, ei saarnaajia.
DOI: 10.58167/qzrzws
title: AK4275 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Lång, Maria o.s. Hattu,s. 31.1.1891 Jurvan Metsäkylän Karhunkankaalla 01 Poikien yöjalassa käynti pääsiäisenä, "pääsiäispesä". 02 Säätyrajat, talojen pojat eivät naineet piikoja. 03 Kertoja ollut 3 vuotta vuoteenomana, pojan kuolema. 04 Pääsiäisen vietto. 05 Kiirastorstai ja pitkäperjantai. 06 Pääsiäisvalkeat ruotsalaisten puolella. 07 Pääsiäisruoat. 08 Kahvinjuonti. 09 Pärevalaistus, takan vieressä pärepihdit eli "-matti". 10 Pärevalaistus navetassa. 11 Öljylampun hankkiminen kertojan kotiin. 12 Kasvatus tarkkuuteen, huolehtiminen työkaluista. 13 Helluntai, huveissa käyminen jalkaisin. 14 Iltamissa käyminen Teuvalla. 15 Ei helluntai- eikä juhannustulia. 16 Lähteellä käyminen juhannuksena sulhasia katsomassa. 17 Naapurin mamman muistelma, miten hän näki juhannusyönä lähteellä tulevan sulhasensa. 18 Haltijat, hyviä henkiä. 19 Riihenhaltija, riihessä käyttäydyttävä siivosti. 20 Kertoja ei tiedä ilmassa ajavista hengistä. 21 Maassa asuvat olennot. 22 Kertojan näkemä aarrevalkea entisen Herra-Heikin talon kohdalla. 23 Arkunripa tarttui aarran perään piian kyntäessä, arkku katosi ylös yrittäessä jyristen maan sisään, tarina Niemenkylästä. 24 Vedenhaltija. 25 Vedessä kahlaaminen lapsena, kertoja ei uinut koskaan. 26 Vedenhaltija. 27 Lähteen puhkeaminen hevosen kavion alta, eräs tapaus; haltijat lähteiden hoitajina. 28 Haltijat maailman luomisen jälkeen. 29 Näkki vei pieniä lapsia, uskomus. Kesto: 00:31:16
DOI: 10.58167/shjyo8
title: AK4689 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kaski, Katri (Kaisa),Vihtorintytär s. 1.7.1902 Mouhijärven Rienilässä, ent. palvelija 01 Leivän vuotuinen leivontatarve kertojan lapsuudessa. 02 Ruis- ja mallasjauhoista tehty varileipä. 03 Makean leivän tekeminen. 04 Kalakakon tekeminen. 05 Kertojan kotitorpan eläimet. 06 Kuttu, köyhän lehmä. 07 Kutunjuustojen valmistus ja käyttö. 08 Mouhijärveläisen naisen vaatekerta kertojan äidin aikana. 09 Kertojan isoäidin toppihame. 10 Naisten housuttomuus vanhaan aikaan. 11 Naisten hameet ja puserot kertojan äidin aikana. 12 Naisten sukat kertojan äidin aikana. 13 Naisten ja miesten sukkien eroja. 14 Liivit kertojan äidin aikana. 15 Naisten kengät kertojan äidin aikana. 16 Tallukkaat. 17 Mies, joka tervasi jalkansa kylmän estämiseksi. 18 Naisten päähineet. 19 Kankuri Emman kohtalo. 20 Manu, viisujen tekijä Saikkalan kosken sivulta. 21 Manun tekemä viisu Mouhijärven laivasta. 22 Arkkiveisujen kaupittelu. 23 Pihasoittajat ja posetiivarit Tampereella kertojan nuoruudessa. 24 Minetti, kiertävä jäätelökauppias Tampereella ennen ensimmäistä maailmansotaa. 25 Pihasoittajat ja povaajat. 26 Wilenin povaajamummo Tampereella.
DOI: 10.58167/xd7zhr
title: AK4039 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ranta-Valkama, Anselmi,Antinpoika s. 27.2.1893 Karijoen Mykyn kylässä 01 Talviteitä ja kyläkujia. 02 Kertojan vaimot. 03 Kasakoiden kirkonpolttoyritys, pieni Helena-tyttö Karijoen kirkon pelastajana. 04 Karijoen ja Lapväärtin kirkossa käyminen, kirkkomatkat. 05 Tervatynnyrien kuljetus metsästä hevosen vetämillä riu´uilla. 06 Tervaspuut, ei kantoja. 07 Mastopuut. 08 Ei laivanrakentajia. 09 Niemi Juha, seppä. 10 Palkanmaksu sepälle. 11 Olinin konepaja Kristiinassa. 12 Ei valureita eikä pyssyseppiä. 13 Myrkyn talojen pajat. 14 Seppä Storås eli Koivisto. 15 Jalkojen tervaaminen kesäksi. 16 Terva lääkkeenä. 17 Kaskuja tervakauppiaasta ja jättiläisestä. 18 Suutarit. 19 Suutari Aho. 20 Käsityöläisten kunnioittava kohtelu. 21 Suutari Ahon ahkeruus, pieksujen teko. 22 Suutari Höglom. 23 Suutarit ja räätälit syksyisin taloissa. 24 Ojala Adrian, räätäli. 25 Kertojan isän ruotsin kielen taito. 26 Räätäli Adrian Ojala. 27 Oton Kreeta, räätäli. 28 Sukkien vieminen papille vihille mentäessä. 29 Papin saatavat. 30 Lehmän vieminen papille vaimon kuoltua, kasku laihasta lehmästä. 31 "Vaivaisjyvien" vieminen lainamakasiiniin. 32 Myrkyn talojen koko. 33 Humalien kasvatus. 34 Kaljan teko, olutta Isojoella. 35 Humalien lannoittaminen lepillä. 36 Valkaman talo. 37 Käkelä Aapeli, puuastiastioiden ja koppien tekijä. 38 Jurvan puusepät, huonekalujen myynti markkinoilla. 39 Kärryjen teko Kurikan Kampinkylässä ja myynti markkinoilla. 40 Kullbergin rukkimestarit Tiukassa. 41 Rukinlavat. 42 Morsiamen ja sulhasen toisilleen tekemät lahjat. Kesto: 00:31:39
DOI: 10.58167/aornl9
title: AK4524 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Pahkamäki, Tyyne Maria o.s. Nieminen,s. 23.5.1911 Korpilahden Pajulahdella 01 Laulu Titanicin turma "Surman laiva kuolon pursi", sepittänyt Eino Myrsky 1912. 02 Laulu Keski-Suomen joulu "Pieni kylä, järvenranta, aita", sanat Vilho Rantanen, säv. Tyyne Pahkamäki. 03 Edellisen laulun selostus. 04 Laulu Päijänteen rannalla "Aatos siirtyy vuotten taakse", sanat Martti Korpilahti 1930, säv. Tyyne Pahkamäki 1977. 05 Laulu Keski-Suomelle "Muut kiitelkööt vain Karjalaa", sanat Martti Korpilahti 1909, säv. Tyyne Pahkamäki 1977. 06 Myllypolkka "Partalankosken rantamalla", kertoja oppinut Alina Laaksolta Jämsässä. 07 Leikkilaulu Lapin viuluniekat "Tuli neljä viuluniekkaa". 08 Laulu "Kukko kiekuu punaheltta". 09 Laulu Kukko säätä ennustaa "Kun kiekuu uljas kukko laella tunkion". 10 Edelliset laulut lapsena äidiltä opittuja.
DOI: 10.58167/vilitm
title: AK4418 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kankosjärvi, Väinö,s. 14.4.1900 Muoniossa 01 Könkäsen rautaruukki. 02 Lappalaisten kuparikattilat. 03 Malmin ajo poroilla Könkäsen ruukkiin. 04 Junossuvannon Masuuninkylän ja Tornionkosken Palokorvan sulattamot. 05 Könkäsen ruukin vesivoimalla käyvä suuri vasara ja pienemmät vasarat. 06 Belgialaiset sepät ruukin palveluksessa. 07 Hollantilaiset Mommon veljekset mukaan osakeyhtiöön. 08 Ruukin koksinpolttajat, Kolari-nimen synty. 09 Malmin kuljetus Tornionjärveltä jokea myöten. 10 Ruukin perustajan Grabben ryhtyminen maanviljelijäksi. 11 Ei järvimalmia pohjoisessa. 12 Lappalaisten antamat paikannimet, esim. Kalkinrova. 13 Passisenmaa, paikannimi. 14 Leustojärvi, paikannimi. 15 Vetotaipaleensaari, paikannimi. 16 Muotka-nimityksen selitys. 17 Junkijärvi, paikannimi; "junki" - puukko. 18 Särkijärvi, paikannimi. 19 Pulkkavaara, paikannimi. 20 Pallastunturi, paikannimi. 21 "Lompolo", pieni järvi. 22 Neuvo-Pietari, paikannimi. 23 Äkäsjärvi, Äkäsjoki ja Äkäslompolo, paikannimiä. 24 Äkäsjärvi muita järviä ylempänä, veden virtaaminen siitä eri suuntiin. 25 Äkäsjärven ja Leustojärven välille kaivettu oja. 26 Vesilintujen ampuminen keväisin. 27 Äkäsjärven ja Leustojärven välinen Leustomuotkan oja, veneellä kulkeminen. 28 Puutavaran ja tervan uittaminen. 29 Tukkisuman purkaminen Kulkujoen Kattilakoskessa. 30 Äkäsjoella laskettu mies köyden varassa sahaamaan ruuhkan etummaisia puita. 31 Tukkiruuhkan purkaminen dynamiitin avulla.
DOI: 10.6084/m9.figshare.22495357.v1
title: Supplementary Material for: Prevalence and Risk Score for Hypertonic Dehydration Among Community-Dwelling Older Adults: an Analysis of the Bangkok Falls Study

description: Introduction: Dehydration is associated with morbidity, and many factors affect dehydration in older adults including age and medication use. This study determined the prevalence of hypertonic dehydration (HD) and factors affecting HD in older adults and developed a risk score (a set of consistent weights that assign a numerical value to each risk factor) which are potentially useful in predicting HD among community-dwelling Thai older adults. Methods: Data were obtained from a cohort study of community-dwelling older adults aged ≥60 years in Bangkok, Thailand between October 1, 2019, and September 30, 2021. Current HD was defined as a serum osmolality &gt;300 mOsm/kg. Univariate and multivariate logistic regression analyses were used to identify factors associated with current and impending HD. The risk score for current HD was developed based on the final multiple logistic regression model. Results: A total of 704 participants were included in the final analysis. In this study, 59 (8.4%) participants had current HD and 152 (21.6%) had impending HD. We identified three risk factors for HD in older adults; age ≥ 75 years (adjusted odds ratio (aORs) 2.0, 95% confidence interval [CI]: 1.16-3.46), underlying diabetes mellitus (aORs 3.07, 95%CI: 1.77-5.31) and use of ß-blocker medication (aORs 1.98, 95%CI: 1.04-3.78). The increasing risks of current HD with increasing risk scores were 7.4% for a score of 1, 13.8 % for a score of 2, 19.8% for a score of 3, and 32.8% for a score of 4. Conclusion: One-third of the older adults in this study had current or impending HD. We identified risk factors for HD and created a risk score for HD in one group of community-dwelling older adults. Older adults with risk scores of 1-4 were at 7.4%-32.8% risk for current HD. The clinical utility of this risk score requires further study and external validation.
DOI: 10.58167/uvi5oq
title: AK5069 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Varjoranta-Rutanen, Aune o.s. Varjoranta,s. 6.9.1910 Ylivieskassa, kirjastonhoitaja 01 Röijy, takki tai pusero; arkiröijyssä ei erityisiä leikkauksia, mustissa vaatteissa, pyhävaatteissa leikkauksia. 02 Esiliina kuulunut yleensä vaatetukseen, varakkaimmilla emännillä esiliina samaa kangasta kuin hame; huivi päässä. 03 Kertojan äidillä letit vielä kolmen lapsen äitinäkin, vaikka yleensä naimisissa olevilla nuttura; yleensä tukka letillä vanhoillakin naisilla. 04 Naiset usein huivi päässä. 05 Naisen yöasuna vaalea alushame ja paita, miehillä yöasuna vain paita, ei housuja, sama paita kuin päivällä. 06 Iso musta kangashuivi takin sijasta, isossa huivissa raitoja. 07 Sukat lampaanvillasta, pyhänä mustat sukat, arkena harmaat, lapsilla valkoisia sukkia. 08 Miesten vaatteet sarasta. 09 Päällystakit, toppatakit, takki topattu helmaan asti. 10 Miesten sukkien raidat, kertojan isoisän sukissa harmaita tai mustia raitoja; naisten sukissa kirkkaampia värejä. 11 Värjäämisessä käytettyjä aineita: kiventiira, ruunintaimen. 12 Punainen väri harvinainen, sininen yleisempi. 13 Värien tuominen Raahen markkinoilta, värjäri Ylivieskassa. 14 Melenderit värjäreitä, värjäämön sijainti. 15 Sarkatamppien sijainti, kertoja ei ole kuullut saran tamppaamisesta omin avuin. 16 Aleksi Ylikorpi, isäntä jolla villasta tehdyt paidat. 17 Vaippa, pienen lapsen kääre; lapsen kapaloinnin pois jääminen 1930-luvulla. 18 Kapalokääre flanellista. 19 Hampun viljely Ylivieskassa, hampun kasvattaminen yleisempää kuin pellavan. 20 Hamppuköysi yleistä, kertoja ei ole nähnyt eikä tiedä sen teosta; vitsaköysi. 21 Vitsaköyden käyttö ja tekeminen koivunoksista. 22 Vitsaköyden käyttö etu- ja takarekien sekä heinähäkin laitojen kiinnittämiseen. 23 Vitsaköyden käyttö heinän kantamiseen. 24 Harva-Eeva, lihava nainen joka teki villasta vanutettuja tossuja; Harva-Eeva kertojan kotona tossujen tekoa opettamassa. 25 Tossujen tekotapa. 26 Kertojan äiti kätevä käsistään. 27 Kertoja ei muista Ylivieskassa käytetyn eläimen säärinahasta tehtyjä jalkineita; tallukoiden tekeminen säkkikankaasta ja muista kankaista. 28 Lehmänkarvan käyttö, ei tehty karvalankaa. 29 Hevosen ja lehmän häntäjouhien ostajat. 30 Ei muurahaisenmunien keräämistä Ylivieskassa, kuusen- ja männynsiemenien ja käpyjen kerääminen. 31 Parkin kerääminen ja myyminen Tuomikosken kauppaan. 32 Pajukorien teko ei kovin yleistä Ylivieskassa, pärekorien tekeminen yleisempää. 33 Kylvövakka. 34 Vauvankorin punominen lastuista, kertoja ei muista haapalastujen kiskomista. 35 Päreiden käyttö valaistukseen, navetan valaistukseen, pärevalon pysyminen ulkona. 36 Tulipalojen syttyminen. 37 Kertoja ei muista aikaa ilman kelloja, ajan tietäminen ilman kelloa. 38 Kellontekijä Korte. 39 Kellonvalaja Naappa-ukko, Naappa-ukon tulo kertojan äidin kotitaloon reellä. Kesto: 00:31:01
DOI: 10.58167/isaa3w
title: AK4261 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vuoluterä, Väinö,Juhonpoika, ent. Friman, s. 26.1.1914 Jurvan kirkonkylässä, puuseppä, veistonopettaja 01 Tupenkylän nimen historiaa. Tuppirauta-niminen talo. 02 Kertojan henkilötietoja. 03 Kertojan isä, könniläisten kouluttama puuseppä. 04 Kertojan isän puusepäntyöt, huonekalujen teko. 05 Puuseppien työskentely taloissa. 06 Kertojan isän henkilötietoja. 07 Kertojan isä Vaasan teollisuuskoulussa, koulussa tehdyt piirustukset. 08 Pirtin liikkeen perustama verstas, Mäkinen sen johtajana. 09 Kertojan isä puuseppänä. 10 Kertojan kotitalo. 11 Isän tekemien huonekalujen myynti, tilaustöitä. 12 Puusepäntyön vaikeus. 13 Huonekaluihin käytetyt puulajit ja niiden ominaisuudet. 14 Koivu parasta veistopuuta. 15 Tuolin teko, kertojan 16-vuotiaana tekemä tuoli. 16 Paklaaminen. 17 Pöydänkansien ja tuolinpohjien teko. 18 Jurvan tuolimallit. 19 Kaareva selkänoja vanhoissa tuoleissa. 20 Veistäjän työkalut, veistorautojen hankkiminen. 21 Pikateräs ja hiiliteräs veistorautojen materiaalina. 22 Peuran seppä, viikatteiden karkaisija. 23 Seppä, puuseppä ja maalari Sameli Metsäranta. 24 Karkaisuseppä Urho Asbäck. 25 Kertoja terien tekijänä. 26 Saatavissa olevien terien virheelliset asennot. 27 Veistoraudat, erilaisten veistorautojen nimityksiä. 28 Holvirauta. 29 Hiomakivien puute. 30 Luonnonkivi hiomakivenä. 31 Rautojen hiomiseen käytetty tahna, "ihmetahnan" osto. 32 Kertojan työskentely viime aikoina. 33 Uusien terien teroittaminen. 34 Teräksen kiderakenteen tutkiminen smirgelikokeella. 35 Hiotun terän hankaaminen nahkaan. Kesto: 00:32:50
DOI: 10.58167/qhb6nw
title: AK4510 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Moisio, Aarne,s. 14.1.1912 Vilppulan Elämäntaipaleen Koiverinkylässä, metsätyönjohtaja, kantele, banjo 02 Hienohelma, kanteleella. 03 Sulkutyylillä soittaminen. 04 Hienohelma, kanteleella. 08 Akkojen polkka eli Hytkypolkka, kanteleella. 09 Hienohelma, kanteleella. 15 Omat sävellykset. 16 Kertojan kanteleensoitto. 17 Aapo Järvenaho, kanteleensoittaja Kolhossa. 18 Kurkijärven valssi, oma sävellys, banjolla. 19 Aapo Järvenaho, kanteleensoittaja. 20 Kertoja tehnyt kanteleita. Moisio, Aarne ja Alin, Matti,ed. s. 14.1.1912 Vilppulan Elämäntaipaleen Koiverinkylässä, metsätyönjohtaja, kantele, banjo, jälk. s. 8.10.1935 Vilppulan Leppäkosken kylässä, linja-autonkuljettaja, huuliharppu, laulu 01 Henkilötietoja. 05 Tuusulan polkka (kantele ja huuliharppu). 10 Pappilan pellolla, jenkka (huuliharppu ja banjo). 11 Polkka Pielavedeltä (huuliharppu ja banjo). 12 Keuruun mummu, jenkka (huuliharppu ja banjo). 13 Kauhajoen komia polkka (huuliharppu ja banjo). 14 Laulu "Kulkijan tie kauaksi vie", Aarne Moision sävellys (laulu ja banjo). 22 Lörpys-Kallen 2-rivisen polkka (huuliharppu ja banjo). Alin, Matti,s. 8.10.1935 Vilppulan Leppäkosken kylässä, linja-autonkuljettaja, huuliharppu 06 Polkka Pielavedeltä. 07 Keuruun ymmyriäinen. 21 Vitosen polkka.
DOI: 10.58167/dq9j2z
title: AK5280 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vehmas, Lauri,s. 31.1.1897 01 Laulun ”Kotavehmas laitto ne nappularattaat ja Pukkilan renttu ne rauotti” alkua. 02 Piirileikkipaikat; helaavalkeat, piirileikkiä pääasiassa keväisin. 03 Tanssit pirteissä ja makasiineissa. 04 Järjestöjen kesäjuhlat ja hengelliset tilaisuudet Vehmaan puimahuoneessa. 05 Helaavalkeat. 06 Neliaisainen keinu Vehmaan maalla nykyisen sahan paikalla, saha perustettu v. 1932. 07 Puutavara Matkuun, jossa pääsaha; kumpikin saha seisonut jo kauan. 08 Tukkien ajo Kärkölän Järvelään. 09 Harjua ja metsiä tutkittu ja otettu kivinäytteitä, kirjava korukiviaines. 10 Lähteet ja niiden käyttö, viinankeitto. 11 Matkun kaivovesi ruskeaa, veden haku lähteistä. 12 Pontikankeitto ja pirtukauppa 1920-luvulla. 13 Juha Jokelan pontikankeitto talvella 1918, oppinut keittämään viinaa jo ennen v. 1867. 14 Kestikievareilla oikeus keittää viinaa matkustajia varten mutta ei myydä kyläläisille. 15 Kertojan mummolle sakot ja merkintä kirkonkirjaan viinanmyynnistä, mummo syytön, tyttären ja tämän sulhasen käynti salaa viina-arkulla sulhasen veljen tapaturmaisen kuoleman takia ilmi. 16 Kalle Virtasen pontikankeittokokeilu talvella 1918, ilmianto punakaartille ja laitteiden takavarikointi. 17 Ensimmäisen maailmansodan aika raitista aikaa; sahti luvallista juhlajuomaa, kiljun teosta ja hallussapidosta sakottaminen. 18 Uutelan Aaron sakkojen saaminen sahdin myynnistä kertojan lapsuuden aikaan. 19 Pirtun myynti kieltolain aikana, trokarien autot. 20 Pirtun tuonti Virosta ja Saksasta, laatuero. 21 Pirtun tulo paikkakunnalle Kirkkonummen kautta. 22 Kertoja lankkuja ajamassa Matkuun v. 1925, aamuyöllä pirtuautoja liikkeellä, Lopen nimismies Peura ajamassa niitä takaa. 23 Pirtun salakauppa Forssassa kieltolain aikana, ei muita alkoholijuomia. 24 Tamperelaisella lääkärillä jonossa pirtureseptin hakijoita. 25 Eläinlääkäri Mali ei antanut pirtureseptiä.