cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/ktvwu0
title: AK3936 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Tuomikoski, Erkki Heino,s. 18.10.1892 Oulaisissa, opetusneuvos 01 Henkilötietoja. 02 Isä Juho Tuomikoski, Tuomikosken suku. 03 Isä maanviljelijä, suoritti setänsä ohjaamana aikuisena kansakoulukurssin ja toimitti kirjoitustöitä. 04 Kertojan isä nuorena viulunsoittaja, lestadiolaisen herätyksen jälkeen vaihtoi viulun virsikanteleeseen. 05 Vanhan ja uuden virsikirjan käyttö. 06 Lestadiuksen kirjat ja Krummacherin Salomo ja Sulamit. 07 Marttyyrien historiaa käsittelevät kirjat. 08 Lestadiolaisten suhtautuminen lasten leikkeihin: palloleikit ja puujalat syntiä. 09 Pirttiseurat kertojan kotona, miesten syljeksiminen lattialle. 10 Puhujat: Heikki Erkkilä ja hänen poikansa Eeli Erkkilä, myöhemmin ministeri. 11 Kertoja Oulun raittiuspiirin puheenjohtajana, Eeli Erkkilä sihteerinä. 12 Eeli Erkkilän tie Maalaisliittoon, edustajaehdokkaaksi ja eduskuntaan. 13 Kertojan käyminen Helsingissä ministeri Erkkilää tapaamassa. 14 Kotiseurat, polvirukoukset. 15 Lehon Matin ja Pikkulan Jussin pitkät rukoukset. 16 Polvirukous seuratilaisuuden lopussa, voi kestää 15-20 minuuttia. 17 Raittius- ja nuorisoseuratyötä pidettiin syntinä. 18 Lestadiolaiset ehdottoman raittiuden kannalla, limonaatiakin pidettiin vaarallisena. 19 Lestadiolaisten ja pelastusarmeijalaisten väittelyt. 20 Kahvinjuonti, ei annettu lapsille; kertojan kahvinjuonnin lopettaminen juotuaan sitä 12-vuotiaana veljensä häissä. 21 Kertojan opettelu juomaan kahvia Suomussalmella opettajana ollessaan. 22 Kahvin ottaminen käyttöön kertojan perheessä. 23 Lestadiolaisten ikkunoilla ei kukkia eikä verhoja. 24 Lestadiolaisten pukeutuminen. 25 Kertojan sisaruksista, veljen sanonta "viis veljestä ja yhet housut". 26 Virsikanteleen kieli ja roka. 27 Monikielisiä kanteleita myöhemmin, kertoja tehnyt kanteleen Limingan kansanopistossa. 28 Lestadiolaisten tervehtiminen. 29 Lestadiolaisen liikkeen hajaannus: uusherännäisyys Oulaisissa vallalla. 30 Heikki Erkkilä hyvä suutari; eräs hänen sutkauksensa saunassa. 31 Esikoisista ei puhuttu vielä 1900-luvun alussa. 32 Muualta tulleet puhujat: Matti Rasi Piippolasta, Rantala Pyhäjoelta, Huotari. 33 Ei kolehtia seuroissa. 34 Oulun Hellmanit ja Kolkuttaja-lehti. 35 Ei palkkaa saarnamiehille, syötettiin taloissa. 36 Äiti suruton, isä lestadiolainen, ei riitaa kotona. 37 Pieni maatila, heinämaan vuokraaminen taloilta, talvet tukkitöissä. 38 Körttiläisiä Ylivieskan Kantokylällä, kertojan käynti siellä sukulaisissa v. 1913. 39 Kertoja Pietari Päivärinnan hautajaisissa Ylivieskassa v. 1913, tutustuminen körttiläisiin. 40 Körttityttö Amanda Haapakoski soitti kanteletta Kantokylässä. 41 Kertojan ystävä Kyösti Haapakoski, kaatunut vapaussodassa. Kesto: 00:32:06
DOI: 10.58167/yxjcvs
title: AK3792 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Koivumäki, Martti,2-rivinen harmonikka 22 Laitamäen Salun leilinvirutuspolkka. Katila, Salomon,s. 1901 15 Klasila-nimityksen alkuperä. 16 Kertojan isä lasinleikkaaja. 17 Kanttori Juslén ja hänen järjestämänsä soittotilaisuudet Jalasjärvellä paikkakunnan viulunsoittajille; kanttorin pianon- ja viulunsoitto. 19 Kertojan vanhimman sisaren häissä kanttori Juslénin johdolla soittaneet viulupelimannit. Rautanen, Ahto Jaakko,Salomoninpoika, s. 30.4.1906 Jalasjärvellä, viulu 01 Kräätärin sottiisi. 02 Sottiisi. 03 Pikku-Kaapoon polkka. 04 Isälle ilkiälle. 05 Friikoolin polska. 06 Toinen Friikoolin polska. 07 Sottiisi Pappilan pellolla. 08 Kaihal-vaarin valssi. 09 Kuutin vaarin valssi. 10 Vanha polkka. 11 Klasilaasen sottinen. 12 Kuppari-Ullan polska. 13 Pikku-Kaapoon valssi. 14 Jusleenin valssi. 18 Kertojan rippikoulumuisto kanttori Juslénista. 20 Jaakko Rautanen soittajana eräissä häissä, penkin katkeaminen kesken soiton. 21 Pikku-Kaappoo eräässä talossa, kissan hermostuminen viulun tämmäämiseen. Soittaa isoisänsä Jaakko Rautasen (Frigård) viulusävelmiä.
DOI: 10.58167/wbwrpa
title: AK3701 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kosonen, Eero,Pekanpoika s. 7.4.1905 Säämingin Moinsalmella 01 Järvenpään tilan historiaa, liikemies P.J. Kosonen. 02 Kertojan henkilötietoja. 03 P.J. Kososen talonmyynti. 04 P.J. Kososen naisten suututtaminen häränteurastuksessa. 05 Lukkarinvalkama, paikannimi. 06 Aittasaari, paikannimi. 07 Lukkarinvalkama, paikannimi. 08 Järven veden pilaantuminen suon ojituksen takia. 09 Kasku simpalaisten kuoreenpyynnistä. 10 Kertojan tila. 11 Olavinlinna. 12 Olavinlinnan puolustaminen maaherran urheilukeskussuunnitelmaa vastaan. 13 Tarina Olavinlinnan muuriin muuratusta neidosta, muurin pihlaja. 14 Olavinlinnan käytössä ollut mylly. 15 Kaakkolammen kaatopaikka vesien pilaajana. 16 Tie Savonlinnasta Kerimäelle Lukkarinvalkaman kautta. 17 Tykkitie Savonlinnasta Kerimäelle Lähteelän takaa. 18 Vesitie Suurestajärvestä Saimaaseen professori Lappalaisen mukaan. 19 Suurjärvi, uimaranta. 20 Tuohityöt. 21 Suolatölkki. Rantakala. 22 Tuohivirsut ja lötöt. 23 Tuohinen lattianpesuväline huosiain. Kesto: 00:30:51
DOI: 10.58167/a61r1o
title: AK3267 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Virkalahti, Vaito,s. 24.1.1906 Keuruulla, 2-rivinen hanuri, huuliharppu 08 Kertojan henkilötietoja. 09 Kertojan eno Eetu Virkalahti, hanurinsoittaja. 10 Enon valssi (hanuri). 11 Valssi (hanuri). 12 Keuruun ymmyriäinen, selostus. 13 Keuruun ymmyriäinen (hanuri). 14 Keuruun ymmyriäisen tanssiminen. 15 Polkka (hanuri). 16 Kertoja ei nähnyt rahatanssia häissä. 17 Jenkka (hanuri). 18 Polkka, opittu Eetu Virkalahdelta, huuliharpulla. 19 Polkka, opittu Eetu Virkalahdelta, huuliharpulla. 20 Polkka, huuliharpulla. 21 Valssi, huuliharpulla. 22 Edellinen valssi peräisin Eemeli Siltalalta, myöhemmin sitä soittanut Pihlajaveden Hermanni. 23 Mielipide nykyajan soitosta ja tanssista. 24 Polkka (huuliharppu). 25 Pilli-Hermanni. 26 Hermanni Alén tappoi Oskarin vanhan isännän kirveellä, Pilli-Hermannin epäily osuudesta tappoon. 27 Pilli-Hermanni runojen tekijänä, runoja laulettiin. 28 Kertojan enot Eetu, Akseli ja Arttu Virkalahti, hanurin- ja huuliharpunsoittajia. 29 Kertoja ei muista viulunsoittajia. 30 Eetu Virkalahti paras hanurinsoittaja. 31 Hanurinsoittajia Pohjoislahdella: Iivari Lahtinen, Piilemän Eetu, Eetu ja Akseli Virkalahti, Eemeli Siltala. 32 Kertojan kodin sijainti. 33 Polkka, 2-rivisellä hanurilla. 34 Kertojan työt. 35 Kertojan veneiden teko. 36 Kertoja tehnyt länkiä. 37 Eetu Virkalahti, metsätyömies. 38 Eetu Virkalahden poika Ville, hyvä hanurinsoittaja. CD, WAV Halsuan kanteleyhtye 01 Yhtyeen esittely. 02 Parinottomarssin selostus. 03 Purpurin parinottomarssi. 04 Siliävalssin selostus. 05 Siliävalssi. 06 Rahapolska. 07 Uunon jenkka. Yhtyeen kokoonpano: Meriläinen Yrjö, Karvonen Viljo, Ojala Matti, Kanala Uuno, Kauppinen Onni. CD, WAV
DOI: 10.58167/5edocq
title: AK3610 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Isonkyrön pelimannit 08 Yhtyeen esittely. 09 Miilunpolttajan polska, säv. Konsta Jylhä. 10 Pietarin valssi Vähästäkyröstä. 11 Riukulan Kallen polkka. 12 Outoveden valssi, säv. Konsta Jylhä. Yhtyeen kokoonpano: Mielty Kalervo, yht. johtaja; Mielty Toivo, viulu; Salo Kustaa, viulu; Rinta Mauri, viulu; Riihimäki Tauno, harmonikka; Hinssa Tapani, harmonikka; Ridanpää Ahti, basso Työväenopiston pelimannipiirin harmonikkayhtye 01 Jenkka. 02 Nurmisen polkka. 03 Soittajan kaipuu, valssi, säv. Viljo Vesterinen. 04 Kulkurin masurkka. 05 Jenkkasikermä, Juho ja Otto Sohlmanin ohjelmistoa. 06 Lukkari-Heikin polkka. 07 Kartanovalssi, säv. Voitto Mäkelä. Yhtyeen kokoonpano: Rantala Martti, Löytönen Aulis, Pohjonen Veikko, Stenman Olavi, Mäkelä Voitto (yhtyeen johtaja)
DOI: 10.58167/r1cnlw
title: AK3861 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Jaatinen, Marjatta, o.s. Viitasaari,s. 26.11.1914 Alajärvellä ja Jaatinen, Eero Johannes,s. 2.2.1919 24 Henkilötietoja. 25 HSHL 139 "O mun köyhä sieluni". 26 Kertojat tutustuneet Eurajoella, käyneet Eurajoen opistoa. 27 HSHL 167 "Ah Jeesus kiinnitä minua". (MJ) Jaatinen, Eero Johannes,s. 2.2.1919 28 HSHL 97 "Minä kulkevainen matkamies", oppinut Eurajoen kansanopistossa. 29 Eurajoen kansanopistosta saadut vaikutteet. 30 Opiston johtaja pastori Miika Tarna; muita opettajia Nevavuori, Tunturi 31 Opiston opetusohjelma, maatalousopetuksen tehokkuus. 32 Ero Sortavalan ja Eurajoen rukoilevaisuuden välillä, kertojan kirjoitus opiston lehdessä. Jaatinen, Lauri,s. 3.4.1896 Sortavalassa, asuu Ylivieskan Niemelänkylässä, maanviljelijä, saarnaaja 01 HSHL 155 "Jo mahtaisimme yötä ja päivääkin kiittää". 02 Edellinen laulu loppuvirtenä seuroissa. 03 HSHL 157 "Erämaata, erämaata". 04 HSHL 158 "Minun mielen, minun mielen". 05 HSHL 163 "Muistakaamme ja muistakaamme". 06 Seuraavaa laulua laulettu 300-vuotisjuhlissa Sortavalassa. 07 HSHL 165 "Tulkaa kaikki laulamaan". 08 HSHL 167 "Ah Jeesus kiinnitä minua". 09 Maallikkopuhujat Matti, Ville ja Mikko Räty Tuokslahden kylästä. 10 Rädyn veljesten julistuksen sisältö. 11 Paakkunainen, rukoilevainen, ei varsinainen puhuja, räätäli Kuokkaniemeltä. 12 Puhuja Paavo Pulkkinen Kuokkaniemeltä, asuu Saarijärvellä. 13 Kiirastorstai-iltaseurat ja tuomiosunnuntain aattoseurat kirkolla, perinne siirtyi Jyväskylään. 14 Sortavalan Evankelinen seura eli "lehtoriherätys" suhde rukoilevaisuuteen. 15 Evankelisen seuran veljeskokoukset. 16 Karjalan Evankelinen seura ottanut rukoilevaisuuden hoitoonsa Jyväskylässä; Evankelisen seuran siirtyminen Haminaan. 17 Evankelisen seuran Haminassa julkaisema Päivän tunnussana. 18 Sortavalan maalaiskunta, Sortavala-Säätiön v. 1954 julkaisema kirja. 19 Sortavalassa 93 mies- ja 150 naispyhäkoulunopettajaa; pyhäkoulunopettajat myös maallikkopuhujia. 20 Maallikkopuhujia: kauppias Jaakko Pitkänen ja seppä Paukku. 21 Jyväskylässä otettu kuva, maallikkopuhujia: Onni Soininen, Mikko Räty, Siitonen, Lauri Jaatinen, Ville Räty, Juho Arponen, opettaja Vaherva. 22 Valokuva: Sortavalan kirkkoneuvosto. 23 Valokuva maallikkopuhujista: Juho Arponen, Paukku, Ville Räty, Onni Soininen, Paavo Pilkkinen, Mustonen, Kiiveri.
DOI: 10.58167/l77v3y
title: AK3910 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Seppälä, Lauri Johannes,s. 18.12.1903 Tampereella, asuu Helsingissä, varastonhoitaja, viulu 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan isä Edvard Seppälä Ylöjärven Seppälästä, poliisina Tampereella. 03 Kertoja vaarinsa luona Ylöjärvellä 3-vuotiaasta, Helsinkiin v. 1927. 04 Kertojan isä torvisoittokunnassa Ylöjärvellä 1800-luvun lopulla, Tampereella poliisien soittokunnassa. 05 Kertojan setä Aleksi tsaarin ajan sotaväessä 3 vuotta soittokunnassa, johti myöhemmin soittokuntaa Huittisissa ja Orivedellä. 06 Aleksi-setä opettanut kertojalle eteläkarjalaisia sävelmiä. 07 Ei klarinettia, sedällä torvi. 08 Kaiharin kylän Keskisen veljekset Urho, Antti, Yrjö ja Lauri viulun- ja hanurinsoittajia. 09 Kertojan setä nuotinlukutaitoinen, teki viulukappaleisiin terssit. 10 Viulun kielten nimitykset. 11 Sepän poika Väinö Rantanen Peräsillasta, 2-rivisen hanurin soittaja, viuluntekijä. 12 Kertojan setäkin tehnyt viulun. 13 Ylisen talossa I maailmansodan aikana sairaala, venäläisten sotilaiden tulo sunnuntaisin Kuru-laivalla sinne tansseja pitämään; ei potilaita koko aikana. 14 Venäläisen upseerin soitto sedän viululla, eräs tapaus. 15 Väinö Rantanen ei juuri soittanut tansseissa. 16 Vahanta-Esa eli Esa Nieminen, 2-rivisen hanurin soittaja. 17 Nurkkatanssit pirteissä, joskus kesällä ladossa. 18 Triangelia ei käytetty. 19 Yrjö Liimola, viulunsoittaja. 20 Elsa Ahde (myöh. Roine), viulunsoittaja. 21 Ei 1-rivisen hanurin soittajia. 22 Mäki-Heikkilän veljekset Mutalassa soittajia: Lauri, 5-rivinen harmonikka. 23 Valma Mäki-Heikkilä, 5-rivisen harmonikan soittaja sota-aikana. 24 Ensimmäinen 5-rivinen. 25 Kertojan sedällä okariino ja virsikantele. 26 Ei kanteleita. 27 Koulussa urkuharmoni; sedän pirtissä kiertokoulu, kertojan opettelu salaa soittamaan virsiä. 28 Kiertokoulu. 29 Kertojan äiti Lyydia Kärkönen kiertokoulunopettaja. 30 Kertojan serkku toimittaja Orvo Kärkönen Tampereella, viulunsoittaja. 31 Ei yhtyesoittoa, soittaminen kaksin toisen pelimannin kanssa. 32 Posetiivarit. 33 Venäläisiltä ei opittu sävelmiä. 34 Kertoja oppinut sävelmistönsä sedältään, Keskisen veljeksiltä ja Lauri Mäki-Heikkilältä. 35 Kertojan setä Aleksi Seppälä tuonut sotaväkiajaltaan eteläkarjalaisia sävelmiä. 36 Seuraavien sävelmien muodostama kokonaisuus. 37 Seuraavien sävelmien taustaa. 38 Masurkka. 39 Valssi. (Setä-Hermannin valssi) 40 Vahanta-Esan polkka. 41 Edellisten sävelmien yhtäläisyydet. 42 Purpuri, sedällä painetut purpurin nuotit. 43 Maikin polkka, opittu Antti Keskiseltä. 44 Triolipolkan oppiminen Urho Keskiseltä. 45 Triolipolkka. 46 Karimäen pukin polkka, opittu sedältä. 47 Terssi edelliseen polkkaan. 48 Akun jenkka eli saksanpolkka. 49 Terssi edelliseen saksanpolkkaan. 50 Jannen hanuripolkka. 51 Polkka. 52 Ei polskaa Ylöjärvellä. 53 Ylöjärven polkka, sedältä opittu. 54 Polkka. (Jussin polkka) 55 Masurkka a-mollissa. 56 Seuraavan polkan selostus. 57 Seurasaaren polkka. 58 Potkumasurkka. 59 Seuraava kikapoo opittu v. 1916-17. 60 Kikapoo. 61 Kikapoon tanssiminen. Kesto: 00:46:37
DOI: 10.58167/pxpuuv
title: AK3039 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,Samelintytär s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä, emäntä, laulu 01 Rukousnauha "Oi maailma sinä kavala". 02 Sanojen ja sävelmän saaminen seuraavaan lauluun. 03 Pääsiäispolkka "Laulattamahan oikeen pakkaa". 04 Edellisessä laulussa mainitut henkilöt; Herran Arvon isä asianajaja Jaakko Kulmala. 05 Seuraava laulu Mauno Huhtakankaan muistiinpanoista peräisin. 06 Piirileikkilaulu "Niin monen monta kertaa kun Amalian pöydällä". 07 Piirileikkilaulu "Muistatko flikka kun käveltihin". 08 Piirileikkilaulu "Harvoon ne flikat lauluja laulaa". 09 Herrat ja minä "Herran pää on paljasna", piirileikkilaulu. 10 Piirileikkilaulu "Missähän maassa ja maantien mutkassa". 11 Tampereen poika "Hyljäsin hoitopelin", piirileikkilaulu. 12 Piirileikkilaulu "Koivumetsän siimekses". 13 Piirileikkilaulu "Koivunoksat hoikat ja ropsat". 14 Piirileikkilaulu "Nosta sinä flikka se kukkuva kello". 15 Piirileikkilaulu "Hei henttuni silmät kuin taivahan tähdet". CD, WAV
DOI: 10.58167/visr9e
title: AK3487 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kuoppala, Irja o.s. Etelämäki,Kustaantytär s. 24.7.1914 Alahärmän Kuoppalassa 01 Piirileikkilaulu "Poijast´on tullu hurpales". 02 Seuraavan laulun oppiminen. 03 Piirileikkilaulu "Kalossi on hieno kenkä". 04 Laulu "Se polku jota minä astelin". 05 Laulu "Ylisvintillämaatessani". 06 Tuomi Lilja, seuraavan laulun laulaja. 07 Laulu "Viimeisen kerran kun kotoani lähdin". 08 Laulu "Se poika oli Pohjan Torniosta". 09 Järvi Hanna Kauhavalta, seuraavan laulun laulaja. 10 Laulu "Voi kuinka nuoren Tuularin poikaan". 11 Kertojan puhelinkeskustelua. 12 Laulu "Laurilan Matti se ottanu olis". 13 Piirileikkilaulu "Kullalleni minä kahvit keitän", saneltuna. 14 Piirileikkilaulu "Kullalleni minä kahvit keitän". 15 Vekkulinsepän Hilman laulu "Talosta ja torpasta kosittu oli". 16 Piirileikkilaulu "Joka on järvelle joutunu". 17 Polska "En oo rikkaan rikas". 18 Polska "Eikä ne kahden poijan jäljet". 19 Polska "Äitini antoi mulle kymmenen pennin rahan". 20 Piirileikkilaulu "Enkä minä luullu tulevan". 21 Piirileikkilaulu "Hevonen se pantiin tallihin". 22 Laulu "Älä sinä flikka vielä itke", Lillbackan Liisan laulama. 23 Piirileikkilaulu "Yhdenpä kerran vanhalle heilille". 24 Fiina Mäkelä, seuraavan laulun laulaja. 25 Piirileikkilaulu "Eikä mun herrani heilalta näytä".
DOI: 10.58167/xoig2a
title: AK3049 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,Samelintytär s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä, emäntä, laulu 01 Viljo ja Bertta "Oli eräs talo varakas". 02 Hyljätty äiti "Äiti armas lastaan tuutii". 03 Piirileikkilaulu "Ne rahat jotka vaskesta valetaan". 04 Piirileikkilaulu "Taas oli laiva ankkurootu". 05 Valssilaulu Maantien kukka "Minä hiljaa luoksesi hiivin". 06 Töllin ruusu "Mäen rinteellä pienoinen tölli". 07 Laulu "Myrsky riehuu raivopäinen". 08 Kopistussanat "Heps kukkuu, joko flikat nukkuu". 09 Piikojen ja tyttärien nukkumapaikat. 10 Poikien pyrkiminen tyttöjen lutteihin. 11 Laulu "Kun suutarin Pekka lähti Nummikoskelle". 12 Laulu "Täs on poika joka maas ei käy". 13 Laulu "Minä myös olen Matti tässä maailmassa". 14 Laulu "Karjalan tyttö niin tulinen tumma", saatu karjalaiselta Olavi Törröseltä: 15 Laulu "Kulkeissani Haaparannalla", jatkuu nauhassa AK/3050. CD, WAV
DOI: 10.58167/z8igow
title: AK3437 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,Samelintytär s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä, emäntä, laulu 01 Laulu "Otavainen oiva poika". 02 Edellisen laulun kertoma tapaus. 03 Lemmennostatusloitsu "Tulukohon sulhasia". 04 Edellinen toistettuna kahdesti. 05 Balladi "Nuor Kaarina Kuussalon kukkanen". 06 Edellisen laulun tallentaminen Kauhajoelta.
DOI: 10.58167/7j2eae
title: AK3817 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kujala, Sylvi ja Jeesiöjärvi, Saima 03 Laulu "Hurjan pojan koti se on rakennettu". 04 Tanssivat (taustalla soi SK:n nauhuri, Huikuri Ilo, 5-rivinen harmonikka). Kujala, Sylvi,s. 9.7.1910, laulu 01 Piirileikkilaulu "Ja soutelinpa kerran kultani kanssa". 02 Laulu "Ja lapsuuten ajan rakkaus se on niin polttava", oma sepite. 07 Laulu "Ja Annastiina on ainua tyttö". 08 Piirileikkilaulu "Ja ottaisin minä pelimannipojan". 09 Piirileikkilaulu "Ja reissulityttö ja hummeripoika". 10 Piirileikkilaulu "Ja etelästä nousee sininen pilvi". 11 Laulu "Ja nyt minä alan laulelemaan tuolta Kelontekemästä". 12 Leevi Laasilan laulu "Pieni on mulla tietopuoli". 13 Edelliseen lauluun liittyvä selostus. 14 Laulu "Ja Kenalassa sulho ja morsian ne varttovat pappia". 15 Laulu "Ja minä lähtenkin merille kulkemaan". 16 Laulu "Ja hetken kesti vain onneni, se oli lyhyt unelma". 17 Laulu "Ja yksin täytyy mun täällä olla ja yksin aikani kuluttaa". 18 Laulu "Ja kuinka minä riistäsin toiselta onnen". 19 Laulu "Ja poika se lempiipi yhtä ja toista". 20 Laulu "Tarjota elon onnia ei ole mulla" (Kyllikki-valssi). 21 Laulu "Muistakko ennen kun marjassa käytiin". 22 Laulu "Ja pienenä poikana maailmalla". Jeesiöjärvi, Ossi,Saima Jeesiöjärven poika 05 Suvun musikaalisuus. 06 Laulaminen työssä.
DOI: 10.58167/vozfq9
title: AK3633 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Raassina, Anni o.s. Komulainen,Antintytär s. 6.1.1901 Kuhmon Lammasperällä 01 Yösijan antaminen kulkijoille. 02 Suutarit ja räätälit. 03 Kertojan housujen teko isälleen. 04 Kankaankudonta, tamppauttaminen Kajaanissa. 05 Miesten puutyöt. 06 Paja kertojan kotona, sepän käynnit. 07 Käsityöläisten arvostus. 08 Tervanpoltto, hautalotnikka. 09 Tervan soutaminen Kajaaniin. 10 Koskien lasku, koskenlaskijat matkan varrella. 11 Tervalastin purkaminen Kajaanissa. 12 Paluumatka Kajaanista, veneen vetäminen koskista ylös. 13 Kaupunkituliaiset, vähän rahaa. 14 Kirkkomatkat kävellen Lammasperällä. 15 Kirkkomatkat veneellä. 16 Purjeiden käyttö. 17 Veneen käyttö. 18 Piirileikki. 19 Kertojan mummon uskonnollisuus ja suhtautuminen huvituksiin. 20 Maallikkopuhuja Saara Malinen. 21 Pyhäkoulu, Saara Malinen pyhäkoulunopettaja. 22 Maallikkopuhujat. 23 Saara Malisen horrostilassa saarnaaminen nuorena. 24 Ruumiille veisaaminen. 25 Kotona kudotut kankaat. 26 Hamppu ennen pellavaa. 27 Tuohiköysi nuottaköytenä. 28 Sängynpeitteet. 29 Naisten käsityöt. 30 Pikkulasten vaatteet. 31 Käymälät. 32 Lehmien kutsuminen. Kyllönen, Kalle,Jaakonpoika s. 13.2.1887 Kuhmon Vieksinkylässä 33 Kertojan henkilötietoja. 34 Kertojan kotitalo Kanerva ja suvun tulo siihen. 35 Vehmaan talo vanhin Vieksissä. 36 Kerjäläisen kuolema Vehmaan talon luona. 37 Pula leivästä, pettuleipä. 38 Ei vainolaisteitä. 39 Matkat kirkolle vesiteitä, talvitiet samaa reittiä. 40 Kirkossa käyminen. 41 Heikura Vappu, maallikkopuhuja. 42 Ei maallikkopuhujia vanhaan aikaan. 43 Adam Härkösen saarnaaminen horrostilassa. 44 Kertoja ei kuullut Saara Malista. 45 Hätäkaste.
DOI: 10.58167/8z8osy
title: AK3450 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Latvala, Uuno,Kustaanpoika s. 6.12.1909 Hausjärvellä, k. 21.3.1976, maatalousseppä, viulu 01 Järvenpää Erland, viulunsoittaja; hänen neuvonsa kertojalle. 02 Viulun kielten nimitykset. 03 Marjoniemen polkka. 04 Tanssit talojen pirteissä. 05 Polkka, opittu tuntemattomalta hevosmieheltä. 06 Jenkka, opittu tuntemattomalta hevosmieheltä. 07 Viulun ja trokan osien nimitykset. 08 Torpan pojan jenkka. 09 Jenkka 1920-luvulta. 10 Kertojan veli torvisoittokunnassa. 11 Turun polkka. 12 Turun jenkka. 13 Kertojan isä Kustaa Latvala, viulupelimanni, ammuttu v. 1918. 14 Polkka, isältä opittu. 15 Polkka, isältä opittu. 16 Triangeli ja sen käyttö. 17 Valssi, isältä opittu. 18 Valssin tanssiminen.
DOI: 10.58167/tuvc7m
title: AK3995 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Witting, Helge Johannes,f. 17.9.1907 i Karleby 01 Om fiskredskap. 02 Hur man sökte uträkna bästa fisketiderna. 03 Övernaturligt, trolldom. 04 Koskällor och skällkor. 05 Trolldom och vidskepelse. 06 En trollkvinna, hennes barn och barnbarn. 07 Radion ankomst och de första programmen. 08 Om kunskaper i finska. 09 Radion. 10 Auktioner. 11 Informatiosspridning i byn. 12 Humleodling. 13 Maltbastur och mältning. 14 Dryckesvanor; dricka och öl, nykterhet. 15 Lönnbränning och -brännare. 16 Stjärngossar och andra lekar. 17 Om fastlag och påsk: lekar, seder, mat. 18 Trolldom i påsktid.
DOI: 10.58167/yrtwkb
title: AK3529 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eskelinen, Aukusti,Kallenpoika s. 16.7.1898 Iisalmen maalaiskunnassa, vääpeli evp. 09 Kertoja hiihtäjänä, hopeamitali olympialaisista 1924. 10 Osallistuminen armeijan hiihtokilpailuihin v. 1923, voitto ampumahiihdossa. 11 Ampumahiihdon olympiakarsintakilpailut v. 1924, kertojan suksen katkeaminen ennen kilpailua. 12 Ampumaharjoitukset ennen olympialaisiin lähtöä. 13 Olympiajoukkueen matka Chamonixiin. 14 Kiipeäminen hiihtäen Mont Blancin rinteille. 15 Kilpailureitti Chamonixissa ja Suomen joukkueen vaiheet. 16 Siviilihiihtäjien menestys. 17 Palkintojen jako. 18 Kertojan isän Oulun hiihdon voitto v. 1890, ahvenenrasva suksivoiteena. 19 Suksivoiteet. 20 Hikkorisukset olympiajoukkueella. 21 Joona Ryhäsen suksivoide. 22 Norjalaiset suksivoiteet. 23 Malmi, suksiseppä ja hiihtäjä, suksivoiteenvalmistaja. 24 Suksivoiteenvalmistajat; Matti Harju. Eskelinen, Iida o.s. Eskelinen,Pekantytär s. 15.6.1898 Sonkajärvellä 01 Turnipsin viljely. 02 Kasken poltto ja halmenauriin viljely. 03 Nauris ja turnipsi. 04 Lehdeksien teko lampaille. 05 Lampaiden keritseminen. 06 Kertojan äiti Riitta-Mari Eskelinen parantajana. 07 Ei loitsujen käyttäjiä Sonkajärvellä. 08 Lankojen värjääminen kasveilla.
DOI: 10.58167/s5adsu
title: AK3030 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Talvitie, Kerttu o.s. Pihlaja,Samelintytär s. 10.10.1912 Kauhajoen Nummijärvellä, emäntä, laulu 01 Laulu "Menkää te poijat flikkoja saattaan", jatkoa nauhaan AK/3029. 02 Edellisen laulun ikä. 03 Seuraavan laulun taustaa. 04 Laulu "Sellaisia terveisiä kun Peräkorven Jukka". 05 Piirileikkilaulu "Heilini kirjoitti erokirjeen". 06 Piirileikkilaulu "Mennähäs poijat me flikkoja saattamaan". 07 Piirileikkilaulu "Oli mulla ennen kulta". 08 Piirileikkilaulu "Se oli yksi lauantaki-ilta". 09 Piirileikkilaulu "Minä oon Härmän Kankahanpäästä". 10 Laulu "Voi jos ilta joutuisi". 11 Piirileikkilaulu "Saa, saa, saa sen ensimmäisen linnun". 12 Piirileikkilaulu "Haapapuu tuo harmaja puu". 13 Piirileikkilaulu "Illalla istuissani". 14 Kranapihdit, kammantekijän työkalu. 15 Piirileikkilaulu "Eikä ne lakkaa haavan lehdet". 16 Jokela Eino, seuraavan laulun laulaja. 17 Piirileikkilaulu "Heila se meni meidän sivu". 18 Piirileikkilaulu "Käki kukkuu kuusikossa". 19 Piirileikkilaulu "Silloin se ilma lämmin on". 20 Piirileikki yleensä tuvissa, talvella jäällä tai hangella.' 21 Piirileikki koululla opintokerhon päätteeksi. 22 Sokkosilla olo. CD, WAV