cometadata/datacite-titles-descriptions-related-identifiers huggingface dataset:
DOI: 10.58167/zsb6t1
title: AK1800 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kattelus, Kaisa o.s. Penttilä,Matintytär s. 11.12.1888 Lapualla 06 Henkilötietoja. 07 Rovasti Niilo Kustaa Malmberg. 08 Kertojan vanhemmat. 09 Kotihartaudet. 10 Raamatunluku. 11 Veisaaminen kodissa. 12 Kirkossakäynti. 13 Veisaajat Ville Kauppila ja Lindeman. 14 Kertoja virrenaloittajana. 15 Kertojan sisar Sanna Penttilä virrenaloittajana. 16 Opettaja Tiina Rautakorven koulunpito. 17 Veisaajat: Haapamäki, Sinnemäki, Maija Ilola. 18 Kertojan muutto Nurmosta. 19 Nurmolaiset veisaajat eli "virrenkuljettajat". - Liisa Penttilä - Sanna Penttilä - Kustaa Penttilä - Eino Hemminki - Juha Hemminki - Arvi Jaskari 20 Veisuukirjat. 21 Vanhan virsikirjan käyttö veisuussa. 22 Virsikanteleen soitto. 23 Kiertokoulu. 24 Kiertokoulunopettajan virsikanteleensoitto. 25 Kertojan miehen virsikanteleensoitto. 26 Häävirret. 27 Vanha virsikirja 36 "Olkoon Herra sinulle laupias". 28 Selostusta edellisestä virrestä. 29 Vanha virsikirja 53 "Jumal on meidän väkevä apum". 30 Virren 53 veisuusta. 31 Virren 247 veisuusta. 32 Virren 36 veisuusta. 33 Virren 265 veisuusta seuroissa. 34 Vanha virsikirja 63 "Sun voimaas tahdon julistaa" ja selostusta sen veisuusta. 35 "Akka"-sanan käyttö. 36 Synnyttäneen äidin kirkkoonotto ja käsitys hänen saastaisuudestaan. 37 Lapsen ristiminen. 38 Hätäkasteen antaminen. 39 Rippikoulun vaikutus elämään. 40 Ruokailujärjestys. 41 Rippikoulu. 42 Veisuukirjat. 43 Rukoilevaiset. 44 Laestadiolaiset. 45 Kotiuttamisjuhla Ylihärmässä. 46 Köyhien auttaminen. Kuoppala, Saima,veisaaja Ville Kauppilan tytär 01 Vanha virsikirja 90 "Hädässän huudan Herraa". 02 Vanha virsikirja 403 "Jo heräjä, kristikunta, synnistä". 03 Veisaaja Ville Kauppilan veisuun vaikutus isäntä Jussi Nisulaan. 04 Veisaaja Ville Kauppila. 05 Vanha virsikirja 262 "O Jeesu, elämän Herra".
DOI: 10.58167/3uoxqx
title: AK1729 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Eskola, Aleksanteri,Juhanpoika s. 20.12. 1883 Kuhmalahdella, kauppias 01 Kylän yhteinen paimen Loviisa; paimenen ylläpitoon osallistuneet talot. 02 Paimentorven käyttö. 03 Karjan paimentaminen. 04 Loviisan käyttämät säärisuojat. 05 Jalkapohjien tervaaminen. 06 Taikojen tekeminen karjaa keväällä ulos laskettaessa. 07 Mäkelän torpan vaimon karjataika: karjan laskeminen laitumelle hoitajansa housujen ali. 08 Uskomus pahasta ja hyvästä silmästä. 09 Tervahaudan suojeleminen pahalta silmältä. 10 Kuhmalahdella ei noitia tai parantajia. 11 Raudanlehdet, parantamiseen käytettyjä kasveja. 12 Ähkyn parantaminen hevosesta. 13 Sepän Maija, paarmuska. 14 Kuolleen vasikan paloittelu lehmän sisältä, kertojan joutuminen tehtävään Sepän Maijan neuvomana, eräs tapaus. 15 Saunan varustaminen synnytykseen, saunassa synnyttäminen. 16 Synnytysaikana ei sivullisilla lupa mennä saunaan. 17 Tuttavien onnittelukäynnit lapsen synnyttyä. 18 Varpajaiskahvit lehmän poikimisen jälkeen. 19 Kertoja ei tunne käsitettä pirttiäiset. 20 Lapsensyntymän johdosta ei tanssittu. 21 Viinan ostaminen Tampereelta. 22 Viinan käyttö synnyttäjän vahvistukseksi. 23 Paarmuskan polkka ja kyyditys. 24 Kuhmalahtelaisen Thal-nimisen miehen jääminen veneineen Enonselälle järven jäätyessä. 25 Siivottomien laulujen laulaminen ennen. 26 Thalin järvellä palelemisesta tehty pilkkalaulu "Thalin Jussi on munapuoli" (ruokoton). 27 Riihivaatteet. 28 Riihen lämmitys kuumaksi. 29 Riihipuinti. 30 Olkien kasaaminen puinnin yhteydessä. 31 Olkien käyttö, sänkyoljet. 32 Silppujen hakkaaminen karjanruoaksi. 33 Sänkyoljet. 34 Käytettyjen sänkyolkien valmistaminen ihmisvirtsan avulla karjanruoaksi. 35 Kertoja ei tunne käsitettä "kusiovi". 36 Tarpeiden teko portaiden pieleen ja nurkan taakse. 37 Virtsalla kyllästetty lyhde lehmille. 38 Karjan ruokinta. 39 Hevosen ruokinta. 40 Olkikatot. 41 Tuohen käyttö kattoaineena. 42 Himmelit. 43 Olkien käyttö saappaissa. 44 Pieksut ja saappaat. 45 Heiniä ei käytetty kengissä muualla kuin Lapissa; runo "Laulavathan Lapin lapset". 46 Tallukat. 47 Tallukoiden teko. 48 Tallukoiden käyttö kirkkomatkoilla. 49 Yksinkertaisia vuodasta tehtyjä jalkineita ei käytetty. 50 Tallukat käyttökelpoisempia miehillä kuin naisilla. 51 Kivisalmi edistynein kylä Kuhmalahdella; isojako. 52 Kuhmalahden ensimmäinen urkuharmoni Paavali Markkulalla. 53 Kuhmalahden kirkon urut, urkujen vaihtaminen. 54 Sulo Hurstinen pitänyt viulukonsertin Kuhmalahden kirkossa. 55 Sulo Hurstisen kujeilu soittaessaan. 56 Kuhmalahdella ei uskonnollisia lahkoja. 57 Kertojan täti Loviisa Tanhuanpää Orivedellä körttiläinen. 58 Synnyttäneen vaimon käyttäytymisrajoitukset ja kirkkoonottaminen. Nauha on litteroitu.
DOI: 10.58167/6zhl48
title: AK1026 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Saarikivi, Santeri ent. Grön,s. 18. 8. 1877 Sortavalassa, puuseppä, ent. kunnansihteeri, kantele 01 Henkilötietoja. 02 Kertojan lapsuuden aika. 03 Kertojan isäpuolen työskentely Läskelän ruukin pajassa. 04 Kertojan koulunkäynti. 05 Kertojan työskentely Läskelän ruukilla 7-15 -vuotiaana. 06 Kertoja Hallonbladin käsityökoulussa. 07 Kertoja maalarinopissa. 08 Kertoja Mäkisen käsityökoulussa. 09 Kertojan innostus kanteleenrakentamiseen. 10 5-kielinen kantele. 11 Kertojan rakentama ensimmäinen kantele. 12 Kanteleensoittajat - Bogdanoff Ivan, "Pitkä-Iivana" - Mujunen Jehki, mylläri - Ventronov Fate. 13 Sirmakan eli hanurin tulo n. v. 1885. 14 Tanssilajit. 15 Piirileikin tanssiminen. 16 Kanteleensoittajat - Bogdanoff Ivan, myöh. Tuomi, "Pitkä-Iivana" - Mujunen Jehki - Ventronov Fate, kulkupelimanni. 17 Ei kanteleenrakennusta. 18 Kertojan kanteleet. 19 Viisikieliset kanteleet. 20 Kanteleensoittaja Ivan Bogdanoff. 21 Lauluharrastus. 22 Kyläkeinu. 23 Leikkiminen keinulla. 24 Runolaulu. 25 Kertojan kanteleenrakennus. 26 Mäkisen puutyökoulu. 27 Kanteleen rakenne ja malli. 28 Laulu "Mitäpä minä vanha äijä" säestys kanteleella. 29 Selostus ed. oppimisesta. 30 Laulu "Olin minä ennen paimenpoika". 31 Kertojan kanteleet. 32 Laulu "Muista, muista suuri on Väinö". 33 Tuutulaulu. 34 Tuutulaulu "Tuutu, tuutu äidin lasta". 35 Tuutulaulu "Muistatko äitisi laulua". 36 Tuohitorvi tehtaan paimenella. 37 Tuohitorven rakenne. 38 Pajupillin teko. 39 Putkipilli. 40 Tuohenkelmu soittimena. 41 Huuliharpun soitto. 42 Sirmakka. 43 Ei jouhikkoa. 44 Virsikantele. 45 Pyhäkoulunopettaja Saavalainen. 46 Karjalaisen ja hämäläisen luonteen eroavuus. 47 Ruoveteläisen Kujaston harvasanaisuus. 48 Vaalipuheen pito Salmissa. 49 Kokkoselän murre. 50 Hiitolan murre. 51 Orsien sijainti kanteleen kannen alapinnassa. 52 Tasaperäinen kantelemalli. 53 Kanteleen molliviritys. 54 Kanteleen duuriviritys ja muuttaminen molliin. 55 Kanteleen kansipuu.
DOI: 10.58167/ylxukv
title: AK1825 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Latvamäki, Vihtori,Hermanninpoika s. 8.10.1892 Lapuan Haapakoskenkylässä, ent. kansakoulunopettaja 01 Opiskelu kansakouluseminaarissa. 02 Runonlaulaja Iivana Onoilan esiintyminen seminaarin juhlassa. 03 Opettaja Heikki Soini Haapakoskelta. 04 Soitintenrakentaminen. 05 Hissan urkuharmonitehdas. 06 Kertojan urkuharmoninrakennus. 07 Hissan urkuharmonitehdas. 08 Urkuharmoninrakentaja Jaakko Hissa. 09 Kertojan kirjansidonta. 10 Lahdensuon urkuharmoninrakennus. 11 Juha Aho urkuharmoninvirittäjänä. 12 Jaakko Hissan soittotaito. 13 Opettaja Repolan urkuharmoninrakennus. 14 Juha Aho Keisalasta urkuharmoninrakentajana. 15 Lapuan urkuharmoninrakennuksen alku. 16 Hanurinrakennus. 17 Hanurin korjaus. 18 Urkuharmonin myynti. 19 Pedaaliharmonien valmistus. 20 Juha Ahon urkuharmoninrakennus. 21 Muiden soitinten valmistus. 22 Liikunnanopetus kansakouluissa. 23 Seminaarin urheiluopetus. 24 Hannes Kolehmaisen menestyksen vaikutus koululaisten urheiluun. 25 Voimistelu kouluaineena. 26 Tanhujen opetus kansakouluissa. 27 Kansakoulun joulujuhla eli joulututkinto. 28 Tampparinkylän nimen alkuperä. 29 Luonnonvaraiset kasvit. 30 Lapuan kasvientutkimus. 31 Niiniköyden valmistus. 32 Sikavillaköyden valmistus. 33 Tulvat eli paisunta. 34 Kalastus Lapuan joissa. 35 Lohenkalastus Lapuanjoesta. 36 Hauenkalastus Lapuanjoesta. 37 Metsästäjä ja kalastaja Palomäki. 38 Metsästys. 39 Kirnu, pyyntiväline. 40 Paula, pyyntiväline. 41 Kirnupyynti. 42 Sudenpyynti. 43 Petolintujen pyynti. 44 Joutsenet Lapuanjoessa. 45 Tiisijärven Käiänlahden nimen alkuperä. 46 Kansanparantajat. - Jaakko Fossi 47 Kansanomainen parantaminen. 48 Lääkekasvien keräys. 49 Heränneiden ja muiden ihmisten väliset erimielisyydet. 50 Pilkkaruno herännäisistä "Akat seisoo porttipieles". 51 Pilkkaruno Tiistenjoen kauppiaista "Niemi se ajaa orihilla". 52 Pilkkaruno "Ojanperän Hermanni". 53 Pilkkaruno körttiläisistä. 54 Körttiläisten suhtautuminen muihin ihmisiin eli "suruttomiin". 55 Suhtautuminen pappeihin. 56 Malmbergin rahanlainaus. 57 Iltaseurat. 58 Matti Ketola, muistelma. 59 Savolaisvaikutus Lapualla. 60 Ruotsalaisvaikutus. 61 Kansankerrostumat. 62 Tapojen sulautuminen. 63 Olkien poltto pääsiäisenä. 64 Arpajaiset. 65 Onginta eli onkijaiset. 66 Arpajaiset eli lotterit. 67 Onginta eli onkijaiset. 68 Laululeikit. 69 Piirileikki. 70 Pistolaulujen käyttö. 71 Illanistujaiset.
DOI: 10.58167/rybwwi
title: AK1449 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Palolahti, Tuovi o.s. Virtanen,s. 2.12.1939 Jalasjärvellä 25 Henkilötietoja. 26 Isoäidiltä opittu laulu "Minä kesäillalla saavuin myöhään". 27 Laulu "Oli tarhassa kukkaista kaksi". Palolahti, Helmi Amalia Sesilia o.s. Peuramäki,Vilhelmintytär s. 8.3.1901 Kihniöllä, emäntä 15 Karjankutsu "Kuus lehmää". 16 Vasikan kutsu. 17 Karjankutsu Parkanosta. 18 Siankutsu. 19 Kutsuhuuto lampaille. 29 Selostusta äitienpäivälaulusta. 30 Äitienpäivälaulu "Mä aattein aina rientelin". 31 Ensimmäisten äitienpäivien vietto. 32 Nimipäivien vietto. 33 Rostari Reino, viulunsoittaja. 34 Viulunsoittajia. Yli-Moisio, Anni o.s. Järventausta,Malakiaantytär s. 6.7.1904 Kihniöllä 01 Sian kusirakon käsittely. 02 Kuppaus. 03 Vasikan maon puhdistus juustonjuoksuttimeksi. 04 Lehmänkellojen sanomiset. 05 Lehmänkellojen ääniä. 06 Lehmänkellojen ääniä. 20 Lehmien ajohuuto "Hoi nevalle hoi hoi". 21 Lehmien kutsu. 22 Lehmien osaaminen kotiin. 23 Lehmien kutsu kartanolle. 24 Vasikoiden kutsu. Peuramäki, Eino,Vilhelminpoika s. 11.12.1905 Kihniöllä 28 Laulu "Vielä muistan sen kesäisen illan". Palolahti, Helmi Amalia Sesilia o.s. Peuramäki ja Peuramäki, Eino,ed. Vilhelmintytär s. 8.3.1901 Kihniöllä, emäntä ja jälk. Vilhelminpoika, s. 11.12.1905 Kihniöllä 07 Vanha laulu "Oi kerro onko se totta". 08 Edellisen laulun selitystä. 09 Laulu "Enpä kerro teille suotta". 10 Edellisen laulun oppiminen. 11 Laulu "Hiljaa lepää hyinen meren pinta", opittu mustalaiselta. 12 Laulu "Nousi pilvi yli vuorien". 13 Edellisen selitystä. 14 Purpuria ei tanssittu.
DOI: 10.58167/w2mww7
title: AK1956 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ahlgren, Arvo August,Augustinpoika s. 13.5.1887 Helsingissä, k. 29.8.1973 Tampereella, maalari, verkonkutoja, kansansoittaja, -laulaja 01 Terva, tärpätti ja pikiöljy lääkkeenä. 02 Stenberg, kiertävä terva-, pikiöljy- ja tärpättikauppias. 03 Apteekista ostetut lääkkeet. 04 Hokmannin tippojen ja "Kolmenlaisen" käyttö viinan korvikkeena. 05 Arkun valmistaminen itselleen etukäteen. 06 Papin hakeminen kuolevan luo. 07 Ylioppilas Auermaan murha, ruumiin löytyminen ja tutkimatta hautaaminen. 08 Malinin, toisen Auermaan murhaajista, sairasvuoteellaan papille tekemä tunnustus. 09 Auermaan toisen murhaajan, kauppias Horman kiinni jääminen talonsa polttamisesta ja vankilaan joutuminen. 10 Kertojan käyminen Helsingin kuritushuoneessa Hormaa tapaamassa. 11 Horman vapautuminen vankilasta v. 1917 punakaartilaisten toimesta. 12 Horman syyllisyys Auermaan murhaan. 13 Karppilan talo käräjäpaikkana. 14 Kertojan sedän metsojen ampuminen luvattomana aikana nimismies Branderille ja kateellisen naapurin ilmianto. 15 Polkkalaulu "Eikä se lintu kauan laula" (ruokoton). 16 Kertojan sedän puheet kahdelle tytölle tanssipaikalla (ruokoton). 17 Huuliharput. 18 Tanssien ja iltamien soittaminen huuliharpulla. 19 Kuokkavieraiden keskenään pihalla pitämät tanssit kertojan huuliharpun säestyksellä eräissä häissä Kangasalla ja tanssien jatkaminen Koiviston torpassa. 20 Kinkerien jälkeen ei tansseja. 21 Kinkereihin osallistuminen. 22 Papin yöpyminen kinkeritalossa. 23 Pohjalan Mattilassa, talonväen karkea kielenkäyttö (eräs keskustelu, ruokoton). 24 Maalarin työasu Suomessa ja Ruotsissa. 25 Maalarin käyttämät käsienpesuaineet. 26 Petrolia ei käytetty maalinjatkeena, tärpätin käyttö. 27 Ulkoseinien maalaaminen. 28 Lakkaa ei käytetty ulkomaalaukseen. 29 Keittämättömän vernissan käyttö päällimmäiseen maalikerrokseen. 30 Ruotsalaisten käyttämä stand-öljy. 31 Hylkeenrasvan käyttö maalin seassa. 32 Maalitehtaiden tekemä vernissa. 33 Venäläinen vernissa. 34 Vasiljevin lakkatehtaan tekemä lakka. 35 Huono maali nykyään venäläisissä rautatievaunuissa ja autoissa. 36 Amerikkalaisissa autoissa paras maali. 37 Pietarista tuodut ajokalut. 38 Laivanpohjien maalaaminen, tanskalainen laivanpohjaväri. 39 Winterin yritys valmistaa laivanpohjaväriä. 40 Kertoja ei nähnyt purjelaivoja korjattavan. 41 Poikien pyrkiminen merille, purjelaivan arvostus höyrylaivan edelle. 42 Helsingin satama talvella jäässä, Amerikan-liikenteen siirtyminen Hangon satamaan talveksi. 43 Pikkupoikien leikkiminen laivan jälkeen jääneillä jäälautoilla, erään pojan putoaminen ja kertojan toiminta pelastajana. 44 Jäänmurtajat eivät Helsingissä talvella. 45 Ensimmäisten laivojen tulo keväisin, laivaliikenne hiljaista. 46 Lentonäytös Töölönlahdella. 47 Ensimmäinen kertojan näkemä auto Rautatientorilla v. 1905. 48 Bussiliikenteen alkaminen Helsingissä. 49 S. Vuorion maalausliike, Vuorion opinkäynti Ruotsissa ja hänen sieltä tuomansa koristemaalari Sjöberg. 50 Koristemaalari Sjöbergin yritys puhutella ruotsiksi erästä tyttöä ja hänen saamansa vastaus (ruokoton). 51 Vuorion maalausliike. 52 Muita maalausliikkeitä.
DOI: 10.58167/ddltbj
title: AK1571 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Kahilainen, Lauri Olavi,s. 1.3.1916 Viitasaarella, asuu Jyskässä, 36-kielinen kantele 01 Henkilötietoja. 02 Sävelmä "Laps olen kauniin, köyhän Karjalan". 03 Sävelmä "Isoisän valssi", Anun ja Pentin balladi. 04 Sävelmä "Tuomi on virran reunalla". Lytsy, Palagea (Paju),s. 10.10.1895 Suistamon Sarankylässä, laulu 05 Henkilötietoja. 06 Runonlaulajat Nikolai Lytsy ja Andrei Lytsy. 07 Runonlaulaja Iivana Onoila. 08 Edellisten yhteinen runonlaulanta. 09 Ei lauluja karhunkaadosta. 10 Selostus Kalevalan lauluista. 11 Vävyjen tulo, laulu, selostus. 12 Ei häärunoja, selostus. 13 Itkuvirsien itkeminen. 14 Ei miehiä itkuvirren taitajina. 15 Ei naimattomia naisia itkuvirren taitajina. 16 Kylän itkuvirren laulajat. 17 Itkuvirsien laulaja Irinja Kumpu. 18 Simenon emäntä, itkuvirsien laulaja. 19 Itkuvirsi tyttären naimisiin mennessä, selostus. 20 Ei enää neitsytkylyä. 21 Häissä itkeminen. 22 Kaaso eli truska, morsiamenpukija. 23 Saattoväen laulamat laulut morsiamelle läksiäisiksi. 24 Sanoja lauluun "Kokko lensi". 25 Edellisen laulaminen häissä. 26 Häälaulu "Lensi kokko koilta ilman". 27 Ed. laulusta. 28 Muita häälauluja. 29 Laulu "Sä kasvoit neito". 30 Edellisen laulajat. 31 Ei muista vävyjen virttä. 32 Vävyjen virsi "Toivoisin vävöin tulevan". 33 Edellisen laulajat. 34 Vävyjen virsi "Toivoisin vävöin". 35 Vävy suurin vieras. 36 Venäjänkielisiä rukouksia. 37 Isä meidän -rukous, ei muista. 38 Pappien tsasounassa laulamat rukoukset. 39 Nuoren äidin suhde yhteisöön hänen saatuaan lapsen. 40 Lapsen siunaaminen. 41 Vaimon siunaaminen synnytyksen jälkeen. 42 Selostus seuraavasta "Väinämöisen virrestä". 43 Väinämöisen virsi "Aisapa tarttui aisan piähän" ja selostus. 44 Sanoja edelliseen. 45 Ed. jatkoa laulaen (välissä selostusta). 46 Lytsin ukin ulkonäkö ja ammatti. 47 Lytsin ukin esiintymiset. 48 Muita runonlaulajia.
DOI: 10.58167/gvadgr
title: AK1694 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Häyrynen, Lydia o.s. Häyrynen,Heikintytär s. 18.9.1900 Kivennavan Vehmaistenkylässä, asuu Karjalan siirtolaisena Helsingissä, laulu 01 Lehtolapsen laulu "Orpo, raukka". 02 Annin laulu "Kulkeissani vainiolla". 03 Piirileikkilaulu "Pyörä ei pyöri talvella". 04 Hiihtäjän laulu "Minä hiihtelen hankia hiljalleen". 05 Hengellinen laulu "Täältä puolen ylhäisen maan". 06 Kotona olleet hengelliset laulukirjat. 07 Laulu "Rukousnauha": "Nuo hetket vietetyt kanssasi". 08 Velisurmaajan laulu "Mistäs tulet, kustas tulet". 09 Laulu "Näki poika ruususen". 10 Leikkilaulu "Kettu juoksi yli jäiden, opittu kansakoulussa". 11 Rekipolska "Helky, kaunis tiuku". 12 Edellisen laulun oppiminen. 13 Laulu "Jos minne kuljen, mistä lähden". 14 Laulu "Laula, kun sull iloinen", opittu kotitalouskoulussa. 15 "Kuningas Eerik": "Viirit liehuu, venhot vettä vierii". 16 Laulu "Tuonnoinpa metsässä kulkiessain". 17 Laulu "Mökin rantaan me rakennamme". 18 Edellistä laulua ei käytetty tanssisävelmänä. 19 Hengellinen laulu "Sä siunaa, Herra, nuoremme...". 20 Laulu "Varpusen valitus": "Tiu, tiu, tuuli käy". 21 Laulu "Kun ärjyvät rannan hyrskyt". 22 Kansanlaulu "Runsaammin riemua". 23 Laulu "Konsa peippo piipottavi". 24 Laulu "Karjalan maa, syntymämaa". 25 Kevätlaulu "Murheesi suista". 26 Laulu "Kreivin sylissä istunut": "Minä seison korkialla vuorella...". 27 Hengellinen laulu "Mestari, myrsky on suuri...". 28 Kyntäjän laulu "En uinunut untuvakehdossa". 29 Talonpojan laulu "Mä olen talonpoika vaan". 30 Hengellinen laulu "Pieni Anni": "Talvi-illan tähtilöitä...". 31 Hengellinen laulu "Mä olen niin pienoinen...". 32 Äidin opettamat rukoukset. 33 Piirileikkilaulu "Heilain tiettää uutta kottii". 34 Jätkän laulu "Jos sinä heilani sormuksen ostat". 35 Joululaulu "Taas Karjalan kunnaille joulu saa". 36 Laulu "Hauska on elää, hauska on olla nuori". 37 Lasten leikkiloruja: "Annikki, tannikki", "Koukku metsäs kolahti", "Ykkä mykkä myyänkää", "Meijän pienet kananpojat". 38 Mitä morsiamelta jää isän kotiin, sananparsi.
DOI: 10.58167/32tivr
title: AK1114 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Haikara, Juho Aappo,isä Frans Kustaa (Franssu), s. 8.11.1891 Siikajoella 01 Juhlat Amerikan vapauspäivänä. 02 Työ ja palkanmaksu. 03 "Oliko viulupelimanneja Siikajoella?" - "Kyllähän ne sitä saapasvartta repi", Siikajoen viulupelimanneista. Informantti ollut Amerikassa, muutti sen jälkeen Raaheen 1913 - 1921, ollut erilaisissa töissä, mm. laivanrakennustöissä ja kalastajana. Rautio, Arvid August,Matinpoika s. 24. 6. 1890 Raahessa, ollut mm. laivanrakennustöissä, toimii tällä hetkellä (1966) Raahen museoyhdistyksen puheenjohtajana 04 Henkilötietoja. 05 Isä merimies Matti Rautio. 06 Ahto-laivan omistaja Sovio. 07 Kertojan omista töistä; 1904 Juseliuksen lautatarhalla merkkipoikana. 08 Pattijoelta myös käsinsahattuja lautoja. 09 Saha Oulaisissa ja Kalajoella, Oulaisiin raaka-aine junalla, Kalajoelle proomulla. 10 Järeätä tavaraa Raahe-yhtiölle. 11 Pyhäjoen ja Kalajoen laivavarvit. 12 Kauppiaitten aitat Kalajoen Plassilla. 13 1800-luvulla Pyhäjoen laivamestari Hagström. 14 Raahessa tehty paljon laivoja, eniten Sovion Franzenin, Lundbergin ja Fellmannin varvilla. 15 Laivanvarustajat Fredrik ja Henrik Sovio = Sovelius, Johan Sovelius, Matti Sovelius. 16 Raahen markkinapaikat ja markkinat. 17 Laivan puita Pattijoelta. 18 Yksityinen laivanrakentaja Toivo Erkkilä. 19 Mestari Kauppila Haukiputaalta. 20 Laiva Lännetär (kaljaasi). 21 Topsiisin tekijät Häggqvist ja Hyttinen. 22 Osmo, raumalaisten laiva maailmansodan aikana Raahessa. 23 Varvitöissä mestarina Möller. 24 Saloisten puolella laivanrakennusta, Danielssonin poika kapteenina. 25 Vuoden 1916 alussa laiva Tiira ja sen varvi sekä sen teettäjä. Meriliikenteen laivat Tiira ja Merilokki, laivanrakennus. 26 Laivan vesillelasku, lippu ja juhlat. 27 Proomujen vesillelasku. 28 Proomujen käyttäjät. 29 Proomun teko, meriproomu laivan malliin, laatikkoproomut nuorempia. 30 Laivan lastaus. 31 Laivanteosta: emäpuu, pantturit, petut, rännit, kelkat, rasvaus. 32 Rautapulttien tekoa varten varvilla paja, seppänä kivimies Paavo Laine. 33 Entisiä seppiä: Sarkkila, Järnström, Viklund. 34 Pantturilava. 35 Kriivari Antti Perkinen. 36 Keulaan oksainen puu. 37 Laivan huoneet. 38 "Priki Raahesta ja parkki Oulusta", sanonta. 39 Kaljaasit ja fregatit. 40 Raahen höyrymyllyllä Lundbergin myllyllä kolme lastipaattia: Tähti, Aalto, Ilma. 41 Höyrymylly n. 1870-1904. 42 Proomun teko. 43 Juseliuksella 1-mastoinen proomu. 44 Juseliuksen miehet Porista Raaheen, usein soittajia mukana, mm. Jukka Borg. 45 Parkkilaiva Impi, omisti Sovio, kapteeni Byström, perämies Himanka. 46 Laivoja ostaneet ahvenanmaalaiset ja norjalaiset. 47 Parkkilaiva Vellamo ja sen omistussuhteet. 48 Vellamon matkat Etelä-Euroopan ja Amerikan välillä ja kuljetukset.
DOI: 10.58167/zau2l1
title: AK1241 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Vänni, Taavetti Malakias,Vilhelminpoika s. 23.3.1883 Ikaalisten Kartun kylässä, Hakumäen vanha isäntä ja eläintenparantaja 27 Unet enteinä. 28 Maailmanloppu unessa; selitys. 29 Uni, jossa neuvotaan kulkemaan oikeaa tietä. 30 Uniin suhtautuminen vanhaan aikaan. 31 Rukoilevaisuus Ikaalisissa; Matti Sjöström. 32 Tapaus lukusijoilta. 33 Heränneitten lauluista. 34 Pastori Sjöströmin isästä ja itse pastorista. 35 Muista rovasteista: Bonsdorff, Manström, Kalaja ja Valanne. Gylling, Eva,Unontytär s. 17.3.1892 Jaakkimassa, ent. voimistelunopettaja 01 Nuorison huvimatkat Vatulaan ja Inkulaan proomulla. 02 Eväiden tekijät. 03 Juhannuskokko Kuivaniemessä. 04 Retkien ajat. 05 Kotitalon historiaa, mikä perustuu erään myllymiehen kerrontaan. 06 Vanhoista rakennuksista; Riutan päärakennuksen käyttö. 07 Kertojan sisarukset ja heidän elämänvaiheitaan sekä tietoja työväenliikkeestä ja Neuvosto-Karjalan presidentti Gyllingistä. 08 Neuvosto-Karjalan presidentin kirjeenvaihto ja elämänvaiheet. 09 Elämä kauppalassa ja Kalmaassa 1910-luvulla. 10 Vuosisadan alkukymmenien herrasväki ja virkamiehet Ikaalisissa. 11 Nuorisoseuratalo ja kodit kokoontumispaikkoina. 12 Entinen Seurahuone. 13 Ikaalisten palokunta. 14 Vatulan upseerit. 15 Kävelyretki Kuninkaanlähteelle. 16 Näytelmäharrastus Naisyhdistyksessä. 17 Opettaja Ronimus. 18 Vappujuhla ja äitienpäiväjuhla. 19 Iida Eränen: museoesineet. 20 Apteekkari Erholm: museoesineet. 21 Ikaalisten "antiikkipoika" Anni Collan. 22 Anni Collan tanhujen opettajana. 23 Tanhupaikat ja tanhuajien kesäretki. 24 Anni Collan voimistelunopettajana. 25 Tanhuesityksiä Ikaalisissa. 26 Ikaalisten muusikoita.