DOI: 10.5281/zenodo.14282507
title: Vedlegg til "Endonymiprinsippet og flerspråklige stedsnavn i Europa"

description: The dataset consists of one PDF document and one spreadsheet workbook, which contain the complete results of the article "Endonymiprinsippet og flerspråklige stedsnavn i Europa" [The endonymic principle and plurilingual toponyms in Europe].

Explanations and references are provided in the PDF. All text is in Norwegian, but the maps in Appendix 1 of the PDF (pp. 34–45) are intelligible without knowledge of Norwegian. They show the geographic distribution of regional and minority languages in Europe (most recent estimates available of standardised languages). In several cases, distributions should be regarded as approximate, partly because no detailed or recent estimates are available, partly because coloured areas follow administrative borders (provinces, municipalities etc.), which are not always congruent with linguistic borders. Countries are abbreviated following ISO 3166-1 (two uppercase letters), languages following ISO 639-2/T or ISO 639-3 (three lowercase letters). Please note that national languages, which are emphasised using boldface, did not normally get a colour of their own, so that the light grey background colour can represent different languages in different countries. Also the remaining colours may represent different languages, but the same language has always the same colour. The intensity of a colour indicates the proportion of users of the language in the local population (using three intervals: 5%–25%, 25%–50% og 50%–100%).
description: Datasettet består av et PDF-dokument og en regneark-arbeidsbok som innholder de fullstendige resultatene av artikkelen "Endonymiprinsippet og flerspråklige stedsnavn i Europa". Vedlegg 1 er bare inkludert i PDF-en. Vedlegg 2 til 6 er inkludert både i PDF-en og arbeidsboka.

Forklaringer og referanser er gitt i PDF-en. Version 1.1 inneholder noen få endringer som kun berører vedlegg 1.
description: It is practice in Norway to refer to foreign places using endonyms. Although this endonymic principle may sound straightforward, it is complicated by the existence of plurilingual toponyms. The accompanying article argues that regional and minority languages must not be ignored when deciding which endonym(s) to use. This may be considered as a decolonisation of toponymy. The article sets out to (1) compare the available definitions of "endonym", (2) map the occurrences and extent of living regional and minority language toponyms in Europe [summarised in maps in Appendix 1], (3) test how the Language Council of Norway currently handles such toponyms [incoherently], (4) develop and apply an improved and consistent set of rules for the normalisation of foreign toponyms in Norway [viz. that foreign toponyms should be normalised to be the (standardised) name(s) used in the language(s) that is/are spoken by more than 25% of the population of the place in question; if more than one name fulfils this requirement, all of them may be used], and (5) give recommendations for how to refer to foreign plurilingual places in Norwegian [viz. to always use the (standardised) toponym that is used by the majority of the inhabitants of the place, and preferable to inform about the (standardised) toponym(s) used by the minority/minorities, especially if they exceed 10% of the population of the place in question].

The dataset contains the following appendices: (1) an inventory of European languages by country; (2) an alphabetic listing of European languages; and tables for proposed changes in the official list of foreign toponyms issued by the Language Council of Norway, separately for (3) cities and other inhabited places, (4) waterbodies, (5) landscapes and (6) remaining suggestions.
description: Endonymiprinsippet har lang tradisjon i Norge, som vil si at man stort sett omtaler utenlandske steder ved deres endonymer. Men hvordan skal man omtale utenlandske steder som er flerspråklige og derfor har mer enn ett endonym? Jeg begrunner hvorfor navn på minoritets- og regionalspråk ikke bør forbigås når man vurderer hvilke(t) endonym(er) man skal bruke. Artikkelens mål er (1) å finne en tilstrekkelig konsis definisjon på "endonym", (2) å kartlegge hvor i Europa det fins levende endonymer på mer enn ett språk, (3) å teste hvordan Språkrådets normering forholder seg til slike endonymer per i dag, (4) å foreslå og anvende en konsistent normering for utenlandske flerspråklige stedsnavn og (5) å foreslå retningslinjer for håndtering av utenlandske flerspråklige stedsnavn som ligger utenfor Språkrådets normering.

Datasettet inneholder de følgende vedleggene:1. En gjennomgang av Europas stater og deres språk2. Alfabetisk liste over autoktone språk i Europa3. Foreslåtte endringer i Språkrådets normeringer av navn på byer m.m.4. Foreslåtte endringer i Språkrådets normeringer av navn på elver, innsjøer og laguner5. Mulige endringer i Språkrådets normeringer av navn på landskap6. Øvrige endringsforslag for Språkrådets liste over utenlandske stedsnavn