DOI: 10.58167/spomqc
title: AK5346 / A-K -kokoelma, Kansanperinteen arkisto

description: Ranta, Ida Maria,s. 1879 Mäntsälän Nummisissa 62 Henkilötietoja, koti Nummisten Anttilassa. 63 Anttila Nordbon torppa, toinen Anttila Ylikartanon puolella. 64 Mustarastaat kadonneet. 65 Kalkinpoltto Nummisissa. 66 Kertoja sisäpalvelijana Alikartanossa, herrasväen ruokailu. 67 Eerik-herra muuttanut Ruotsiin. 68 Alikartanossa siirtoväkeä. 69 Viinapränni, rankin ajo lehmille, viinan vienti Helsinkiin. 70 Kartanon hevoset. Haarma, Emil Rafael ent. Gestrin,s. 1.1.1905 Raudun Raassulin kylässä, muuttanut Mäntsälään 1906 01 Mäntsälään tulleen agitaattorin kyyditseminen takaisin Helsinkiin, sosiaalidemokraattinen kunnanvaltuuston puheenjohtaja Salama mukana linja-autossa. 02 Tiedon saanti Erichin tulosta puhumaan, piiripäällikkö Susitaival ehdotti Ohkolan työväentalon vuokraamista suojeluskunnan harjoituksia varten samaan aikaan, mutta ei saanut järjestöltä lupaa. 03 Suojeluskuntien päällikkö Malmberg. 04 Yritykset estää Erichin puhuminen Mäntsälässä, sisäministeri von Bornilta lupa. 05 Kokoontuminen Mäntsälän suojeluskuntatalolla, autoilla Ohkolaan, aseiden käytön kieltäminen, luutnantti Esra Terä johdossa. 06 Muilta paikkakunnilta tulleet miehet, miesten määrä. 07 Hyvämäen haastatteluaikomus kirjaansa varten. 08 Toimintaohjeet Ohkolan työväentalon tilaisuuden lopettamista varten, talon piiritys. 09 Liikkuva poliisi ei suostunut lopettamaan tilaisuutta. 10 Kertojalla valopistooli, valkoisen merkkiraketin ampuminen ja ammuskelun alkaminen. 11 Työväentalon tilaisuuden keskeyttäminen, ampumista vaikea saada loppumaan. 12 Erichin lupaus olla tulematta enää Mäntsälään. 13 Poistuminen Ohkolasta ja paluu Mäntsälän suojeluskuntatalolle, nimismies suojeluskuntalaisia pidättämään. 14 Maaherra Jalanderin osuus. 15 Tilanteen kehittyminen, lapuanliikkeen johtoa Mäntsälään, avuntarjouksia puhelimitse eri puolilta maata. 16 Mäntsälän suojeluskuntalaisia tapahtumissa mukana yli 300. 17 Mäntsälän kapina välitöntä jatkoa Ohkolan tapahtumille, kapteeni Vierron tulo Jyväskylästä. 18 Kapinassa mukana olleet kaikki suojeluskuntatalolla, lotat muonittamassa, puhelut lähipitäjiin ja soitot Pohjanmaalta. 19 Vartiointi teillä. 20 Kertojan syyttäminen ministeri Jalo Lahdensuon kotirauhan rikkomisesta Lapuan käräjillä, palvelijan väärä vala ja kertojan saama tuomio. 21 Mäntsälän kapinan käsittely oikeudessa, tuomion perusteet. 22 Kertojan vankilaan saamat tervehdykset ja kukat. 23 Matka vankivaunussa Vaasasta Turkuun, yöpyminen Toijalassa ja tulo Turkuun, vankeusaika kirjastonhoitajana. 24 Osallistuminen talvi- ja jatkosotaan. 25 Kertoja ja Albert Vuori oikeuskansleri Tarjanteen kuulusteltavina presidentinlinnassa, ainoat Mäntsälän tapahtumista vastaamaan joutuneet. 26 Vanha viulunsoittaja Nurmi. 27 Venun Eemeli, hanurinsoittaja Metsäkulmalla. 28 Kertojan serkku Antti Gestrin viulunsoittaja, hänen kanssaan soittanut Erkki Gustafsson, mandoliini ja viulu. 29 Kansansoittajat Sääksjärvellä: hanurinsoittaja Puisto ja muut kyläsoittajat. 30 Tanhuaminen ja vanhojen tanssien esittäminen seuratalolla. 31 Kansalaisopiston soittokunta, johtajana Lallukka. 32 Kertoja ei musiikkimies. 33 Suojeluskunnan soittokunta, johtajana Mikkola, mukana mm. Mikkolan ja Olanderin veljekset ja liikennöitsijä Jalo Rajala. 34 Ensimmäiset autot 1920-luvulla: Seppälässä auto, Verneri Airolan ja Väinö Jussilan liikennöinti kuorma-Fordilla Porvooseen. 35 Niilo Eskolan ja Paavo Laineen liikennöinti Hirvihaarasta Järvenpäähän, Arvo Suominen henkilöliikenteen aloittajana Järvenpäähän. 36 Rajala, Tuominen ja Raitanen liikennöitsijöinä, Nummisten liikenne myöhempi. 37 Rajalan ja Sukulan liikennöinti Jyväskylään. 38 Albert Vuoren kovakuminen kuorma-auto, Suomisella kovakuminen auto henkilöliikenteessä, myös tulitikkutehtailla kovakumisia autoja. 39 Kertojan puhelimen käyttö Ohkolan tapahtumien käynnistämiseen, dokumentteja ei tallella. 40 Mäntsälän kapinasta kirjoitettu kirjallisuus, todenmukaisuuden arvostelua. 41 Ensimmäisten Ilta-Sanomien ilmestyminen Mäntsälän kapinan aikana. 42 Tyytyväisyys nykyisiin oloihin. Brusila, Johan Emil ja Brusila, Hilma Alina,EB s. 11.12.1886, HB s. 21.8.1893, edellisen sisar 43 Meistusmäki, vanha mestauspaikka. 44 Meistusmäellä ollut tulitikkutehdas, Sääksjärven 5 tulitikkutehdasta. 45 Tulikivitikut, tikut rautalangalla sidotuissa punteissa. 46 Tulitikkujen käyttö, hiilloksesta ei otettu tulta. 47 Taulan käyttö. 48 Tuohi ja päreet sytykkeinä. 49 Päreiden teko, päreorret. 50 Valaistuspäreiden käyttö navetassa ja tuvassa. 51 Öljylamput. 52 Saunatuikku. 53 Öljylamput, kuuppalamput kamarissa. 54 Karbidilamput v. 1918. 55 Sähkön tulo v. 1918, Sääksjärven sähkölaitos. 56 Inkala sotilasvirkatalo, Nikolai Toivonen ostanut sen valtiolta, Sääksjärvellä ei muuta sotilasvirkataloa eikä kartanoa. 57 Nummisten kartanot. 58 Brusilan tila erotettu Alikartanosta, ostettu Alma Nordenskiöldiltä yli 200 vuotta sitten. 59 Kertojien henkilötietoja. 60 Brusilan tilan ostajan tulo ratsain Pernajasta, rahat ”ryssänpussissa”. 61 Suku alkuaan ruotsinkielistä, Sääksjärvelle muuttaneelle Brusilalle piloillaan opetettu suomenkielinen lause.