Az ökológiai gazdálkodás hatékonysági kérdései
Creators: name: Alvincz, Jozsef
name: Koltai, Judit Petra
name: Alvincz, Jozsef
name: Koltai, Judit Petra
Publisher: name: Unknown
Year: 2009
Subjects: subject: Agribusiness
subject: Farm Management
subject: ökológiai gazdálkodás
subject: munkaerő-állomány
subject: bruttó termelési érték
subject: költség
subject: hatékonyság
subject: organic farming
subject: employed staff
subject: gross production value
subject: cost
subject: efficiency

description: Az életszínvonal emelkedésével egyre nagyobb hangsúlyt kap az egészséges táplálkozás, és ugyanakkor a mezőgazdasági termelésben jelentkező árutöbbletek kitörési pontok keresésére ösztönzik a gazdálkodókat, így az ökológiai gazdálkodás a mezőgazdaságban tevékenykedők egy csoportjának teljes, illetve részbeni megélhetési alapul szolgálhat. 2005-től azonban jelentős visszaesés tapasztalható mind az ökológiai termelésbe vont terület nagyságát, mind az ökológiai gazdaságok számát tekintve, a gazdálkodók egy része ugyanis különféle más integrált programokba kapcsoló¬dott a kedvezőbb feltételek és a magasabb támogatási összegek miatt. Az egyes gazdaságtípusok esetében a birtokméret tekintetében szignifikáns különbség alapvetően nem állapítható meg. Mindez azonban nem mond ellent azon sajátosságnak, amely szerint az ökológiai gazdaságok jelentős részére jellemző extenzívebb gazdálkodás indukálja is a nagyobb méretet, de az ok-okozati összefüggés fordítottja is igaz. Vizsgálataink szerint az ökológiai gazdálkodásnak átlagosan 7-27%-kal magasabb az éves munkaerő-szükséglete 100 ha mezőgazdasági területre vetítve a 2006-2007-es esztendők vonatkozásában. Az ökológiai gazdálkodás költségigénye átlagosan 30-40%-kal alacsonyabb a hagyományos gazdálkodáshoz képest a vizsgált esztendők és gazdálkodói kör vonatkozásában. Az egyéni és a társas ökológiai gazdaságoknál az értékesítés nettó árbevétele nem éri el a konvencionális gazdaságokét az alacsonyabb termésátlagok és a fokozatosan csökkenő értékesítési átlagárak következtében, annak ellenére sem, hogy az agrártámogatások ennek a deficitnek az ellensúlyozását szolgálják. Míg az egyéni ökológiai gazdaságok jövedelmezőségi mutatói javultak a fennálló támogatási rendszer lehetőségeinek kihasználása, a minőségi termékek iránti kereslet növekedése, az értékesítési módok (biotermékek piaca, közvetlen termelői érté¬kesítés), valamint a kedvezőbb időjárási feltételek következtében; addig a társas ökológiai gazdaságok 2006-tól már veszteségesen működtek. Ez utóbbi elsősorban az ér¬tékesítés nettó árbevételének csökkenésére vezethető vissza. A jelenlegi helyzetben megoldást jelenthet, ha az ökológia gazdaságok piaci pozíciójuk erősítése, illetve javítása érdekében vertikális integrációkba tömörülnek, illetve az általuk előállított termékek hozzáadott értékét feldolgozó kapacitások létesítésével, illetve bővítésével növelik. --------------------------------------- With the rising livings standards, healthy eating increasingly becomes a priority. At the same time, the surplus of agricultural products prompts farmers to seek ways to distinguish themselves from their competitors. Thus, a group of agricultural businesses can earn their entire or partial livelihood out of organic farming. The area of land used for organic farming, as well as the number of organic farms has significantly dropped since 2005. This is because a portion of the farmers joined various other integrated programmes, due to better conditions and higher aid amounts. The different types of farms do not appear to be significantly different in terms of land size. This does not contradict the fact that as organic farms often apply more extensive farming practices, they are frequently larger in land size. The reverse of this causal relationship is also true. Our findings indicate that on average, organic farming required 7-27% more employees annually, per 100 ha agricultural land, in years 2006 and 2007. The costs of organic farming, on average, were 30-40% lower than the costs of traditional farming in the years and for the businesses covered by our survey. Due to the lower average rates of production and the gradual decrease in average sales prices, the net sales revenue for organic farms run as sole proprietorships or as partnerships was lower than for traditional farms, even though agricultural aid was intended to offset this deficit. The profitability parameters of organic farms run as sole proprietorships improved as the farms used the existing grant opportunities, the demand for quality products grew, sales channels were created (marketplace for organic produce, direct sale by producers), and the weather was more favourable. On the other hand, organic farms run as partnerships turned a loss in 2006. This was mainly due to a reduction in net sales revenue. In the current situation, a possible solution would be for organic farms to strengthen and improve their market position by forming vertical alliances and by establishing or expanding processing facilities to add more value to their products.