AZ ÖNTÖZÉS SZEREPE, JELENTŐSÉGE
Creators: name: Helyes, Lajos
name: Helyes, Lajos
Publisher: name: Unknown
Year: 2005
Subjects: subject: Crop Production/Industries
subject: Environmental Economics and Policy
subject: klímatikus változások
subject: termésveszteség megelőzés
subject: öntözési háttér rekonstrukció szükségessége - climate change
subject: prevention of yield loss
subject: necessity of reconstruction of irrigation equipments

description: Az öntözés egyik alapvető célja, hogy javítsa az egyre növekvő népesség élel-miszerrel való ellátását. A világon jelenleg a szántóterület 17%-át öntözik, vi-szont ez a felület adja az évenként betakarítható össztermés valamivel több mint 40%-át. Hazánkban a vízjogi engedéllyel rendelkező öntözésre berendezett terü-letünk 210 ezer hektár, ami a szántóterület közel 5%-a, de a ténylegesen öntözött terület évjárattól függően ennek kb. a fele. Az Európai Unióban átlagosan a szántóterület 13,5%-a tekinthető öntözöttnek. Az elkövetkező évek alapvető fejlesztési feladata a már meglévő öntözőrend-szerek felújítása és bővítése. A szántóföldi növények közül a kukorica, a napra-forgó, a cukorrépa és a burgonya öntözése indokolt. Az öntözött területek ará-nyának növelése kiemelten fontos a kertészeti kultúrákban. A zöldség-, gyógynö-vény-, gyümölcs- és a dísznövénytermelésben egységnyi területre vonatkoztatva nagy termelési értéket állítanak elő, ezért az öntözés hiánya a termelők (vállalko-zók) számára jelentős kockázattal jár. Az Európai Unió termelőivel való ver-senyképesség elérése miatt indokolt az öntözhető terület kb. 100 ezer hektárral való növelése. Az öntözési kapacitás tervezésénél számolni kell azzal, hogy a természetes csapadék mennyisége és eloszlása tekintetében az évek között lényeges eltérések lehetnek. Ezért egymást követő években is nagyságrendileg eltérő – akár 5-10-szeres – öntözővíz-igény léphet fel az eredményes és biztonságos termelés érde-kében. Az öntözés költségelemei közül a víz- és csatorna díj, az amortizáció, illet-ve a felhasznált energia költségei a jelentősebbek. Az egy hektárra vonatkoztat-ható átlagos öntözési költség a vizsgált gazdaságban, természetesen évjárattól függően (csapadékos vagy száraz év), 35 és 87 ezer Ft/ha között ingadozott, és a 6 év átlagában 57 ezer Ftha-t tett ki. XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXx One of the fundamental aims of irrigation is to improve the food supply of an evergrowing population. 17% of the world’s arable land is currently irrigated, however, this area provides over 40% of the annually harvestable crops. Hungary has 210,000 hectares of land with licensed water rights, equipped for irrigation – equating to almost 5% of arable land – however, only about half of this area is actually irrigated, depending on weather conditions. The EU average for irrigated arable land is 13.5%. The basic development tasks for the next few years are to renew and expand existing irrigation equipment. Among arable crops, maize, sunflower, sugar beet and potato should be irrigated. Increasing the ratio of irrigated land is of particular importance in horticultural settings. In the cultivation of vegetables, medicinal plants, fruit and floriculture, high production values are generated per unit of land, therefore, the lack of irrigation is a significant risk for producers (entrepreneurs). In order to be competitive with EU producers, irrigated land needs to be increased by about 100,000 hectares. When planning irrigation capacity, considerable annual variations in the volume and distribution of precipitation need to be taken into consideration. For this reason, successful and reliable production can require considerable variations in water volume – as much as 5-10 fold – in consecutive years. The most significant costs of irrigation are water and drainage fees, amortisation and energy usage. The average cost of irrigating one hectare of the land being studied, depending of course on weather conditions (wet or dry year), fluctuated between 35,000 and 87,000 forints/hectare and the six-year average was 57,000 forints.