A mezőgazdasági vállalkozások jövedelmezősége az Európai Unióban és Magyarországon
Creators: name: Kovács, Gábor
name: Udovecz, Gábor
name: Kovács, Gábor
name: Udovecz, Gábor
Publisher: name: Unknown
Year: 2003
Subjects: Agricultural Finance
Demand and Price Analysis
Public Economics

description: A mezőgazdasági jövedelmek egyik összefoglaló jellegű megállapítása az, hogy a magyar mezőgazdaság legnagyobb szektorában, a GOFR-szektorban (gabona-olajos-fehérje- rost növények) már 2004-ben, a későbbi években pedig még inkább javul a jövedelmezőség, tehát szilárdulnak az önfinanszírozás alapjai. A KAP támogatásokkal nem érintett ágazatokban (sertés-, baromfitenyésztésben, a zöldség- és gyümölcstermelés zömében) azonban az egységes európai piac biztosan csak élesebb versenyt hoz, annak minden lehetőségével és kockázatával együtt. Ezen ágazatok sorsa és persze jövedelemtermelő képessége is egyrészt külső tényezőn – a magyar költségvetés támogató lehetőségén – másrészt, pedig az egyéni és a társas vállalkozások versenyképességén múlik. A versenyképesség számottevő javításához pedig mindenekelőtt hatékonyság-növelő és piacra jutási beruházásokra, valamint ütőképes termelői szervezetekre, összefogásra van szükség. Nem hallgatható el, hogy a magyar mezőgazdaság ez utóbbi ágazataiban a jövedelmezőség növelése különösen feltételezi a régóta halogatott struktúraváltást is. Brutálisabban fogalmazva: a legkevésbé szervezett, a legkevésbé hatékony gazdaságoknak fel kell hagyniuk jelenlegi tevékenységükkel, s piacukat, termelési tényezőiket át kell engedniük a náluknál eredményesebb gazdaságoknak. Ez az a struktúraváltás, amely többlet-jövedelmekhez vezethet! Ha ez a folyamat kellően irányított és kellően gyors lesz, akkor a KAP kedvezményezett és a versenynek hatványozottan kitett ágazatok jövedelme már 2004-2005-ben nagyobb lesz, mint a csatlakozás előtti években volt. ----------------- A comprehensive statement of farm income is that in the biggest sector of Hungarian agriculture, which includes grain, oil, protein and fibre crops, profitability will increase already in 2004, and later even more, i. e. the fundamentals of self-financing will become firmer. However, in sectors not affected by CAP subsidies (such as: pig and poultry breeding, as well as the greatest part of vegetable and fruit growing) the uniform European market will certainly result in a sharper competition, along with all its chances and hazards. The future of these sectors (and, needless to say, also their income producing ability) depends on the support they can obtain from the Hungarian budget, i. e. an external factor, and' on the competitiveness of both individual and collective farms. As for a considerable improvement of competitiveness, it needs above all investments increasing their efficiency and forwarding their products on the market, as well as efficient farmers’ organisations and co-operation. It must be asserted also that in the latter sectors of Hungarian agriculture the increase in profitability especially requires also a change in their structure, which permits of no further delay. In other, more brutal words, worst organised and least efficient farms must give up their present activities, abandoning their markets and productive factors to farms that are more efficient than they are. This is the change of structure that may result in surplus income. If this process will be well managed and rapid enough, sectors that are favoured by CAP and most subject to competition will draw already in 2004/2005 higher profits than in years before the entry of Hungary into the European Union.