Hatékonyság és integráció a magyar mezőgazdaságban. Gondolatok Mészáros Sándor – Szabó Gábor vitaírásához
Creators: name: Csizmásné Tóth, Judit
name: Hollósy, Zsolt
name: Túróczi, Imre
name: Csizmásné Tóth, Judit
name: Hollósy, Zsolt
name: Túróczi, Imre
Publisher: name: Unknown
Year: 2015
Subjects: subject: Institutional and Behavioral Economics
subject: Labor and Human Capital
subject: Production Economics
subject: versenyképtelenség
subject: agrárstratégia
subject: vállalatok közti integráció
subject: vertikális integráció
subject: lack of competitiveness
subject: agricultural strategy
subject: inter-company integration
subject: vertical integration

description: Cikkünkben csatlakozunk Popp azon megállapításához, hogy a hatékonyságorientált stratégia a nemzetközi versenyképesség alapja, és ehhez szükséges lenne elérni a munkatermelékenység javítását, előtérbe helyezni a magasabb hozzáadott értéket eredményező termelési szerkezetet. A hazai agrár- és élelmiszer-termelés jelenlegi helyzete kedvezőtlen. A mezőgazdaság termelési szerkezete a növénytermesztés és állattenyésztés tekintetében az állattenyésztés rovására megbomlott, napjainkra az állattenyésztés aránya 40% alá csökkent. A tulajdonosi szerkezet szétaprózódott. A mezőgazdaság problémáinak hátterében mélyen meghúzódó okok is állnak, mint az együttműködési készség hiánya, a vevő-szállító kapcsolatokban jelentkező bizalomhiány, a termelők alacsony alkuereje, alulinformáltsága, alulképzettsége. A magas adóterhek erősítik a feketegazdaságot, a kiszámíthatatlan gazdasági és jogi környezet pedig elriasztja a külföldi tőkét. Jelen cikkünkben a vállalatok közötti együttműködések közül az integrációval foglalkozunk, mivel véleményünk szerint a magyar mezőgazdaság jelenlegi versenyképességének helyreállításában az integrációnak lehet kiemelt, központi szerepe. Az általunk kidolgozott szempontrendszer szerint a magyar mezőgazdaság versenyképességét korlátozó akadályok megszüntetésének lehetséges megoldási módját, a hatékonyság növelését három lépcsőben képzeljük el. Első lépcsőként a mezőgazdasági termelők szakmai felkészültségét, ezt követően második lépésben az alkuerejüket kellene növelni, végül a termelők, feldolgozók, kereskedők közötti vertikális integrációs formák kialakítását kellene jobban ösztönöznie az új agrárpolitikának. Véleményünk szerint az integráció ugyanis a hatékonyság növelésének fontos eszköze, melyet az agrárstratégiának kiemelten kellene kezelnie. Az ily módon megvalósított hatékonyságnövelés véleményünk szerint mindenképpen kedvező hatást gyakorolhatna hosszú távon a magyar mezőgazdaság foglalkoztatottsági mutatóira, hiszen az integrációs együttműködésekre alapozott hatékonyságnövekedés által hosszabb távon emelkedhetne a mezőgazdasági termelők jövedelme. A termelők szakmai felkészültségének és alkuerejének növelése által egy igazságosabb jövedelemelosztás valósulhatna meg a termékpályán belül, mely hosszabb távon kedvező hatást gyakorolhatna a mezőgazdaságban foglalkoztatottak elöregedő korszerkezetére is, ugyanis a mezőgazdaság vonzóbb életpályát tes-tesíthetne meg a fiatalabb korosztály számára is. Az általunk kidolgozott elképzelés összhangban áll a KAP 2014–2020-as reformjában megfogalmazott életképes élelmiszer- termelés megvalósításának céljával, mely a mezőgazdasági jövedelmek és a szektor versenyképességének javítását tűzte ki céljául, valamint a fiatal gazdák induló támogatási programjával is. ---------------- In our paper we relate to the conclusion of Popp (2014) that an efficiency-oriented strategy is the basis of international competitiveness and, in order to achieve this, it is necessary to increase the productivity of labour and focus on a production structure generating higher added value. Presently, the domestic agricultural and food production is in an adverse situation. The production structure of agriculture in terms of crop production and animal husbandry has been upset at the expense of livestock breeding whose share by now has dropped below 40%. Ownership structure has become fragmented. There are deeper causes lying beyond the present problems of agriculture like the lack of co-operation drive, the mistrust in buyer-supplier relationships, the low bargaining power of producers as well as their under-informed and undertrained nature. High tax burdens have been strengthening the grey economy and an unpredictable economic and legal environment is scaring foreign capital away. In our present paper we concentrate on integration of the different ways of co-operation between companies. However, we believe that in restoring the competitiveness of Hungarian agriculture integration can play a central and outstanding role. Based on a set of criteria worked out by us we conceive three phases in increasing efficiency as a potential solution to eliminate the obstacles hindering the competiveness of Hungarian agriculture. In the first phase, the professional knowledge of agricultural producers should be increased, followed by strengthening their bargaining potential, and finally the creation of vertical integration forms between producers, processors and traders should be encouraged by the new agricultural policy. In our opinion, integration is an important tool in increasing efficiency and should be given a prominent role in the agrarian strategy. In our opinion, increased efficiency achieved in this way will definitely exert a beneficial effect on the employment figures of Hungarian agriculture in the long run since by increasing efficiency based on integration-type co-operation the incomes of agricultural producers will also increase. By raising the level of professional knowledge and strengthening the bargaining power of producers, a fairer distribution of incomes could be achieved within the product chain which in the long term could have a beneficial effect on the ageing structure of agricultural employees since a career in agriculture would become more attractive to the younger generation. The concept we have worked out is in full harmony with the objective of sustainable food production stipulated in the 2014- 2020 reform programme of the CAP which set as its goal the improvement of incomes and competitiveness in the sector and a support scheme for fl edgling young farmers.