A hungarikumok magyarországi és nemzetközi megítélésének főbb aspektusai az egyetemi hallgatók körében
Creators: name: Péli, László
name: Némediné Kollár, Kitti
name: Tóth, Tamás
name: Péli, László
name: Némediné Kollár, Kitti
name: Tóth, Tamás
Publisher: name: Unknown
Year: 2015
Subjects: subject: Marketing
subject: FOS: Economics and business
subject: hungarikum
subject: eredetvédelem
subject: hazai és nemzetközi szabályozás
subject: értelmiségi fiatalok fogyasztási szokásai----Hungaricum
subject: source protection
subject: domestic and international regulations
subject: university youth consumption habits

description: Jelen kutatás során a magyar felsőoktatás több szegmensét kérdeztük meg a hungarikumokról kialakult imázsról és annak részleteiről. Megállapítható, hogy a hungarikum elnevezés köznyelvi használata, annak jelentéstartalma nem változott a 2012. évi törvényi szabályozás óta. A fogalom pontos jelentése nem vagy csak kevéssé ismert a magyar felsőoktatásban tanulók körében. Következtetésként levonható, hogy a magyar hallgatókkal történő összehasonlításban a külföldi hallgatók kevésbé ismerték a Hungarikumok Gyűjteményébe tartozó termékeket/értékeket. A felmérés alátámasztja az indokoltabb, célzottabb országos marketing szükségességét, valamint a témában való hangsúlyosabb megjelenést a hétköznapokban. Továbbá fontos arról is szót ejteni, hogy a magyar gazdaság manapság nehéz helyzetben van, ugyanis a vidék alapvető funkciói megkoptak. A vidék alapvető funkciói alatt értjük – melyek jelentős részben kapcsolódnak a mezőgazdasághoz – a vidéki lakosság megtartását a megfelelő jövedelmi viszonyok biztosítása révén; a vidéki települések alapvető infrastruktúrájának fejlesztését, megóvását; a vidéki táj és természet jó állapotban való megtartását; a fenntartható mezőgazdaság erősítését; a turizmus, illetve a helyi ipar támogatását. Többek között ezen problémák megoldásához segít¬séget nyújthat a hagyományok megőrzése és továbbvitele. A vidéki hagyományok jelentősége csökkent, melynek legfőbb okozója napjaink globalizált társadalma, hiszen a fogyasztói társadalmi szokások a vidéki jellegű, periférikus településeken is egyre erőteljesebben a városiasodás jegyeit mutatják. Ennélfogva nemcsak a háztáji gazdálkodás szorul vissza – melynek eredménye volt a vidéki területek gondozott környezete –, hanem a vidéki szokások, hagyományok, illetve mesterségek is háttérbe szorulnak, majd néhány generációt követően eltűnnek. Mindezekre válaszul rendkívül fontos szerep jut a közösségszervező és egyéni felelősséget erősítő kezdeményezéseknek, mint a Hungarikumok Gyűjteménye, valamint a Magyar Értéktár.------We consider our research topic very timely, because while many research projects have attempted to deal with the analysis of consumer habits and behaviour regarding Hungaricums in the past few years, the majority of these were directed mostly towards the national values of the agricultural and food economy. Hungaricums play an important role in strengthening the Hungarian national identity, in creating an attractive country image and in tying the nation closer together (since 2012, when they became regulated by law). During the current research, students of several segments of Hungarian higher education were asked about the image of Hungaricums. We concluded that the everyday use of the term ‘Hungaricum’ and its meaning has not changed since 2012. Its exact meaning is not, or only modestly known, to students in higher education. Compared to Hungarian students, foreign students were less familiar with the products/values belonging to the group of Hungaricums. The investigation proves the need for more targeted national marketing and the increased visibility. Also, at present, the Hungarian economy is in a difficult situation, since the basic functions of the countryside have been weakened. These basic functions – which are particularly related to agriculture – include keeping the population in the countryside by providing jobs with sufficient income; the preservation and improvement of rural infrastructure; preserving the rural landscape and natural values; the strengthening of sustainable agriculture; and the promotion of tourism and local industries. Preserving and continuing traditions can contribute to reaching these goals. The importance of rural traditions has faded, mostly because of our globalised society, since even in the rural areas, consumer habits are becoming similar to those in urban areas. Therefore, it is not only the importance of subsistence agriculture – which was responsible for a well-maintained rural landscape – that is decreasing, but the rural traditions and crafts are declining (or disappearing) as well. Owing to the these phenomena, the role of initiatives aiming to improve community organisation and individual responsibility, such as the group of Hungaricums and the Hungarian Repository of Values, is vital.