Репортаж - Лечебни и магични билки показва музеят
Тази година по повод  Първа пролет регионалният исторически музей в Кюстендил показва етнографска изложба "С дъх на билки - лечебни и магични". Експозицията представя обща историко-културна рамка на народната медицина и започва с любопитни археологически данни от праисторията. От античния фонд на музея са експонирани сравнително редки находки от медицински инструменти от 2-3 в.- пинсети, ушни сонди, сонда-лъжичка, игла с шпатула, балсамарии и ампула за съхраняване на течни медикаменти, фрагменти от оброчни плочки с изображение на змия, свързана с култа към Асклепий. Специално табло е посветено и на лекари като Хипократ, Теофраст, Диоскорид, Гален, Авицена.Представена е и ролята на жреците от древността, ползвали привилегията да владеят и упражняват мистични медицински методи. Показани са над 70 лечебни растения, които се срещат в района, но не като хербарий, а вплетени в ритуалност, магичност и сила. Изложбата представя на посетителя букет от билки за болки, разнообразие от лечебни рецепти, съвети на учителя Петър Дънов, лечебни методи на пророчицата Ванга. С дъх на билки са и амулетите и талисманите в изложбата. В красиви фотографии присъстват и четирите елемента на Вселената - вода, огън, земя, въздух.Тази година Музеят в Кюстендил навършва 120 години. Първата музейна сбирка в града е създадена през 1897 г. към тогавашното кюстендилско Педагогическо училище. Това бил първият музей в Югозападна България и третият в страната. Постоянната му експозиция в зала "Асклепий" представя културно-историческото развитие на района след VII-VI хилядолетие преди Христа. Фондовете на музея са изключително богати, но особено любопитни в нумизматичната сбирка са жетони за публичен дом от II-III век. Това са бронзови монети спинтрии с еротична сцена от едната страна. Предполага, че те са представлявали вход за античните бардаци. На обратната страна на жетона има римски цифри, чието значение не е установено точно, но е много вероятно да са номера на сексуални услуги или тяхната стойност. Подобни монети се намират много рядко и обикновено това става в места, където е имало големи римски градове. Изследователите смятат, че в древността в публичните домове се е плащало с жетони, защото върху другите монети имало ликове на императори, а да се плаща в бардак с такива пари било равностойно на държавна измяна.Цялостната дейност на кюстендилския музей през тази година ще бъде съобразена с юбилея. Предстоят дейности по издирване и проучване на движими културни ценности и комплексни теренни обхождания в няколко селища в Кюстендилска област. Ще има и  сондажни археологически спасителни проучвания на многослойното селище при село Берсин. В програмата му са включени и традиционните научни форуми. Ежемесечно музеят събира и хлапета на тематични занимания в детската музейна работилница.Постоянно са отворени за посетители и поделенията на музея. В реставрираната къща на войводата Ильо Марков е представена експозиция за национално-освободителните борби на населението от Кюстендилския край. В  "Емфиеджиевата къща", която е принадлежала на кюстендилския занаятчия Христо Лазов Казанджията може да се проследят градският бит и култура на населението в Кюстендил от края на XIX и началото на ХХ век. В реставрираната къща на Димитър Пешев е подредена постоянна изложба, която включва оригинални вещи, снимки и факсимилета за събитията от март 1943 г. и за световно признатите заслуги на Димитър Пешев и неговите съграждани Петър Михалев, Асен Суичмезов, Владимир Куртев и Иван Момчилов, допринесли за спасяването на евреите в България. В кюстендилския квартал "Колуша", в подножието на планината Осогово се намира датирана от XI-XII век средновековна църква "Св. Георги" с изключително интересни реставрирани и консервирани стенописи, по които могат да се видят множество паметни надписи от поклонници. В отлично поддържания двор на старата черква има музейна сграда с експозиция на стари икони, църковна утвар и богослужебни книги.