Народните вярвания, свързани с празника Благовещение
Благовец е голям празник, който се тачи според народните вярвания за предпазване от змии и гущери. За тяхното прогонване се правят редица обредни практики. Рано сутринта хората отиват в градините и чукат по тенекиени или бакърени съдове, за да се вдига много шум, и викат: „Бягайте, змии, гущери и жаби. Благовец иди с големия тупуз.” Пак с отгонителна цел се забранява на този ден да се пипат въжета и всякакви върви, които в представите на хората са свързани с образа на змията. Благовец се тачи и като ден, който носи плодородие. Затова на този ден се садят тиквите, да са сладки. За да е пълно бубеното семе, бубарите слагат по една шепа от него в пазвата си и отиват в църквата. Смята се, че по този начин благословията, получена от свещеника, ще премине към него. От този ден започва и люпенето на бубеното семе, една чисто стопанска дейност, но в пряка зависимост спрямо очакваното плодородие. Вярва се, че каквото е времето на Благовец, такова ще е през годината. Ако денят е ясен, слънчев и топъл, копринените буби ще са здрави и ще има добро плодородие. Ако е дъждовно и облачно, ще боледуват и реколтата ще е слаба. Ако на Благовец е студено, ще се родят много краставици. Ако времето е ясно, кошерите ще са добри и годината ще е плодородна. Ако времето е ветровито, ще бъде така и през цялата година. Южният вятър вещае добро плодородие, северният – лошо. На който връх рано на Благовец има мъгла, там през лятото ще бие град.Тези народни вярвания за доброто време и богатата реколта са в пряка връзка и с християнския характер на празника. На този ден Св. Богородица е получила благата вест от ангела, че ще роди син, който ще избави света. Оттам и названието на празника – Благовещение. Затова и празникът заема особено място в календара и тъй като всичко свързано с живота на Св. Богородица в Асеновград е на особена почит, в града има и голяма църква, посветена точно на този момент в нейния живот – „Св. Богородица Благовещение”. Тук се събират богомолци от цялата околия, тъй като на друго място църква „Св. Благовещение” няма. За този ден храмът се почиства както на Коледа. Дружеството към църквата прави нощни служби. Тези служби се посещават от жени, които не могат да имат деца и остават да спят през нощта в нея, тъй като се вярва, че това в най-голяма степен ще помогне на нуждаещите се. Тези жени донасят много дарове за иконата на Св. Богородица. На сутринта се прави голяма служба, за която вярващите носят петхлебие – пет малки пити с печат от просфора отгоре. Те се слагат една върху друга, а на най-горната се забожда запалена свещ. Това петхлебие, след благословията на свещеника, се раздава на всички присъстващи, за да помага Св. Богородица на жената, която е приносителката. Това е дар, чрез който нуждаещата се жена получава благословията на Божията майка да се сдобие с рожба. Празникът Благовещение попада в периода на Великия пост, но на този ден се разрешава да се яде риба. Вкъщи жените готвят рибник – шаран, пълнен с орехи, отвън с лук, печен на фурна. Рибникът може да е и гювеч с ориз, отгоре с цяла риба, печен на фурна, както се приготвя и на Никулден. Вари се супа от прясна коприва. Салатата е от лук, джоджен, магданоз. Казва се, че дойде ли Благовец, хората са се хванали вече за зелено Имен ден празнуват Благовест, Благовеста, Благой, Блага, Вангел, Вангелин, Ванга, Вангела, Вангелина, Габриел, Гаврил, Гаврило, Габриела, както и всички производни на тези имена.