Повече от 38 – 39 хиляди посетители отчетохме в музея за 2016 година
Снимка: Информационна агенция "Фокус" Сотир Иванов, директор на Исторически музей – Петрич в интервю за Радио „Фокус“ – Пирин.Фокус: Г-н Иванов, вече сме в средата на месец януари и предполагам вече имате равносметка за предходната 2016 година. Каква е тя и всъщност добра ли бе годината за Исторически музей – Петрич?Сотир Иванов: Успехът на един музей е по-сложна като съдържание задача, защото като културен институт за нас са важни много неща. От една страна стои популяризирането на културното наследство, което най-лесно се вижда от обществото, защото всеки вижда значението ни за туризма, посещаемостта, медийните изяви, които показват, че към културното наследство има интерес, но от друга страна ние трябва да опазим това културно наследство, което е създавано в продължения на хилядолетия, както за съвременните, така и за бъдещите поколения. Ние трябва да извършваме и научна дейност. Освен това имаме една много важна задача – да създадем идентичност и да покажем, че това население е оцелявало през вековете, защото е имало специфични културни ценности, които вероятно са още по-важни днес в това глобално общество. България не случайно съществува 1 300 години. Всичко това е важно да бъде показвано от нас, защото в един глобализиращ се свят много трудно можеш да бъдеш анонимен и дори чисто прагматични неща като бизнес и политика, вероятно не биха могли да съществуват ако отделните партньори не запазят своята специфика и културна идентичност. По отношение на равносметката за годината, то бих започнал с най-лесното – това, което се вижда като популяризация. През 2016 година имаме доста сериозни успехи. Ако през цялата 2015 година имаме посещаемост от около 27 300 туристи и приходи в размер на 34 хиляди лева, то през 2016 година вече имаме посещаемост от повече от 38 – 39 хиляди души, тоест повишили сме интереса към нашите обекти с около 40 %. Приходите в същото време възлизат на 48 хиляди лева от вход и малко над 5 000 лева сме привлекли като дарения на хора, които са заинтересовани от нашата дейност. Така например през 2016 година само чрез дарения беше напълно климатизирана „Къща Ванга“, което е изключително важно за един по-атрактивен туризъм, защото не може да влезте зимата и да е студено, колкото навън и вие да се наслаждавате на това, което виждате вътре. Освен това част от даренията бяха насочени и към нашата инфраструктура като например информационни туристически табели. Така, че аз по-скоро бих казал, че музеят е привлякъл около 55 хиляди лева, които бяха много важни за запазване устойчивостта и атрактивността на продукта, който предлагаме. При всички положения нашите приходи в сравнение с 2015 година са с около 60 % по-високи. Всичко това – съчетанието на по-висока посещаемост и по-високите приходи показват, че за 2016 година сме били поне една идея по-ефективни от 2015 година. За нас като музей беше важна и една много съществена реформа, защото дълги години бяхме под натиск и от тогавашната общинска администрация, която назначаваше хора на бих казал не особено светли принципи или такива, които са основани на българското законодателство. Всички тези хора, които бяха назначени неправомерно бяха отстранени, което направи нашия успех още по-важен, защото от една страна ние направихме структурата на музея като функция напълно законосъобразна и в същото време постигнахме тези резултати с 20 % по-малък персонал, което показва, че законосъобразността е важна не само от морална, етична и държавна гледна точка, но и от гледна точка на ефективността на една институция. Като обобщение мога да кажа, че 20 % по-малко персонал постигна 40 % по-висока посещаемост и 60 % по-високи приходи.Фокус: На базата на тези данни, които споменахте, то може ли да кажем, че Исторически музей – Петрич е един от най-прогресивните в областта?Сотир Иванов: Ами от гледна точка на значимост, от гледна точка на популярност, на посещаемост, вероятно сме такива в цяла Югозападна България като причините затова са не само в следствие на усилията, които полагаме. През 2016 година Исторически музей – Петрич навърши 10 години, тоест това е една сравнително нова институция. Това обаче ни позволи да не бъдем обременени със стари схващания и закостенели концепции, които вече не са атрактивни. Още когато създавах музея през 2006 година аз заложих на една диверсификация. На практика ние имаме 4 обекта, които са безкрайно различни и привличат различен тип на аудитория. Ако „Самуилова крепост“ е мемориален комплекс, който е посветен на онзи героизъм, който българите проявяват през средновековието, тяхното значение за опазването на българския дух, както и със съответни атракции, които може да правим. В същото време „Херакля Синтика“ отново е обект на открито, но той представя един античен град инсито и там, нещата са много тясно свързани с науката и с това, че до този момент ние не сме знаели културно наследство. При този обект имаме новината, имаме новото, имаме една повече от 2 500 годишна история, която до този момент въобще не се е знаела в обществото. Имаме и това, че за първи път се открива гражданска базилика на територията на Република България, откриват се градска архитектура от епохата на елинизма. Такъв обект просто няма на територията на България – такъв тип запазен, в такъв размер, в такъв мащаб. Това в крайна сметка е централна градска част на елинистическия град от времето на Филип II и Александър Македонски. Всичко това дава една специфика, която нормално е да привлича допълнителни посетители. В същото време „Къща Ванга“ е създадена на базата на нашата почит към една уникална жена, която е имала значение както за град Петрич, така и за България. Това не е музейна дейност в класическия смисъл на думата, но в същото време е култура и принос към опазването на всичко това което е правено през последните десетилетия в Петрич. Централната експозиционна зала е вече изградена на един по-класически принцип, който се стреми да проследи цялата култура и история от началото на появата на хората в Община Петрич преди от около 9 000 години, та до днес. Комбинирайки 4 обекта и създаването на възможност за тяхното посещение дава различна гледна точка. Другият много важен момент е, че Исторически музей – Петрич работи 7 дни в седмица и използва всички възможности за присъствие в медиите и социалните мрежи, което дава възможност за допълнителни уговорки ако да кажем някоя група иска да посети музея във време което е различно от посоченото, но ние веднага реагираме. В тази връзка особено интересно е желанието за посещение на „Хераклея Синтика“ особено вечер, защото ние с прожектори осветяваме запазената архитектура, а тъмнината действа като декори. При едно такова посещение вечер, което иначе е нетрадиционно и се прави само в нощ на музеите, вие може да се потопите напълно в античната обстановка. На много малко места не само в България, но и по света може да се види това нещо и за нас това вероятно е конкретно предимство пред другите музейни институция.Фокус: Тоест въпреки сериозното лошо време тази зима, всичките обекти в ресора на Исторически музей – Петрич са отворени за посещение дори сега?Сотир Иванов: Напълно. Да, разбира се няма да има същи поток като при едно по-благоприятно време, защото може би от 15 години в Петрич не е имало толкова ниски температури и такъв снеговалеж. От друга страна обаче в това време привличаме една по-различна аудитория, която е по авантюристично настроена, защото Вие може да посетите Самуилова крепост при 50 см. снежна покривка. Това дава съвсем различен облик на самия обект. Да, наистина част от атракциите не могат да бъдат ползвани – не може да стреляте с лък, не може да се ползват различните ролеви игри, но може да се види в една съвсем различна ситуация за този обект. От друга страна „Хераклея Синтика“ по същия начин. Съвсем различно е да видите гражданската базилика със сняг. Аз лично я видях за първи път. Всичко това създаде едно съвсем различно усещане и аз мисля, че е важно за в бъдеще Община Петрич да положи сериозни усилия за една по-добра инфраструктура. И ако се реализират плановете на г-н кмета Димитър Бръчков за асфалтиране на пътя до „Хераклея Синтика“ тези чисто метеорологични трудности ще имат все по-малко и по-малко влияние върху желанието на хората да посетят такъв обект, който е извън града.Фокус: Казахте, че от близо 15 години не е имало толкова сериозна зима, споменахте и значителната снежна покривка. Влияе ли тя по някакъв начин върху самите обекти на открито?Сотир Иванов: Ние полагаме сериозни усилия когато правим археологически проучвания и доц. д-р Людмил Вагалински, директор на Националния археологически институт с музей към Българската академия на науките, който е и ръководител на проучванията на Античен град „Хераклея Синтика“ винаги поставя на преден план и в бюджета оставя едно сериозно перо, което да е за аварийна консервация. Това е нашата отговорност – не просто да бъде разкрито, публикувано в научните среди и популяризирано сред съвременното поколение, но и запазено за бъдещето. Що се отнася до Самуилова крепост, макар че е мемориален комплекс и там има много малко реално запазени артефакти от битката през 1014 година ние все пак полагаме големи усилия за реставрация и консервация, защото просто такава е нашата отговорност към бъдещите поколения. Разбира се след като се разтопи снега ние ще направим един експерт оглед. Ако се налага консервация на момента ние ще я приложим така, както е предвидено в българското законодателство със съответните специалисти, които са в регистъра на Министерството на културата. Това също е част от нашите ангажименти и затова аз казах, че нашата задача и нашия успех може да бъде такъв само ако бъде извършен комплексно. Ако имаме само посещаемост, но не полагаме усилия за опазването рано или късно този продукт ще бъде изразходван и безвъзвратно загубен. Затова за нас са важни както опазването, така и популяризирането на културните обекти. Понякога тези две неща вървят заедно ръка за ръка, защото популяризирането на Хераклея Синтика драстично намали иманярската дейност в района на връх Кожух, защото съгласете се, че при толкова много туристи е малко трудно да копаете и да извършвате такава незаконна дейност. Просто има прекалено много свидетели и прекалено много хора биха реагирали срещу вашето престъпление. Така, че в този случай туристите не просто се наслаждават на това което сме направили, но са и наши партньори в опазването на културно-историческото наследство.Фокус: Тъй като споменахте иманярските набези, то каква е актуалната ситуация към момента?Сотир Иванов: Това е един доста сложен въпрос. Община Петрич е 650 кв.км., но с изключително разнообразен релеф от 65 метра надморска височина при хълма „Кожух“ и „Хераклея Синтика“ до 2 029 метра при връх Радомир. Сега, колко повече се изкачваме по самата височина, инфраструктурата става по-затруднена и от тук за нас служителите на Исторически музей – Петрич, а и археолозите, става все по-трудно да контролираме онези обекти, които се намират в средния или високия пояс. От една страна достъпа ни е затруднен, а от друга самите иманяри успяват да ни видят много преди ние да пристигнем при тях. След което за нас остава единствено да регистрираме новите изкопи. В тази връзка за нас много важно е тясното сътрудничество с РУ – Петрич, защото ние просто ги уведомяваме къде са нашите обекти и кое би следвал да се наблюдава, как би следвало да реагираме. За съжаление в по-трудно достъпните обекти се забелязват иманярски набези и този процес не е така ограничен и не е на онова ниво, което сме постигнали в ниската част. Това е наша задача за 2017 година и вероятно доц. д-р Вагалински ви е споменал, че ще продължим с този тип теренни обхождания, за да може да опазим не само централния град, който е важен, но и всеки от гравитиращите обекти, защото утрешния ден няма как да Ви кажа дали даден обект, който е разположен в близо до някое село няма да се превърне в основа на един природен или селски туризъм. От тази гледна точка той може да бъде важен не само за развитието на културното наследство, но и за икономическото оцеляване на населението в региона.Фокус: Освен, че ще работите активно за опазване на културното наследство, какво други ще реализирате като проекти и дейности през 2017 година?Сотир Иванов: Това което правихме и през изминалата година, но с една по-активна позиция и послания към обществото. Ние реално всеки месец имахме някакво мероприятие, което бяха оценили, че е важно за обществото. Някой път това може да бъде филм като „Опълченците на Петрич“, който направихме благодарение на Иван Кулеков и който показа пред милиони зрители подвига на един град. Това беше един много важен проект, защото много от наистина важните моменти в нашата история просто не присъстват в учебниците и са напълно непознати за обществото, но пък са важни, защото показват същностни характеристики на български характер и обясняват в много голяма степен успеха, който сме имали през вековете. Друг такъв момент бе прожекцията на филма, който ни бе предоставен от НАИМ – „Цар Самуил в битка за България“. Този интерактивен метод за информиране е много важен. На 18 юли миналата година направихме специална изложба посветена на Васил Левски. Знаем, че 2017 година е годината на Левски, но ние искаме да направим експеримент от гледна точка на това, че мероприятията в чисто административен план са съобразени с учебната година и обикновено се отбелязва смъртта на Левски. А рождението? Затова ние си направихме един експеримент и благодарение на музей в Карлово направихме страхотна чисто историческа изложба посветена на Апостола. Не може да си представите в един летен месец като юли, който всички смятат за ваканционен, какъв успех постигнахме. Петричани показаха, че историята не зависи от сезона, в който работят училищата или някакви годишни времена. Ливия НИНОВА © 2017 Всички права запазени. Позоваването на Информационна агенция "Фокус" е задължително!Всички мнения, оценки и твърдения, изказани в интервютата отразяват лични виждания и „Фокус” не носи отговорност за тях