Обредните практики, които се свързват с Великденските празници са нещо, което може само и единствено да ни сплоти
Снимка: Информационна агенция "Фокус" Зоя Димитрова, уредник в къща-музей Ванга и отдел „Етнография“ към Исторически музей – Петрич, в интервю за Радио „Фокус“-Пирин, относно традициите на Великден.Фокус: Г-жо Димитрова, разкажете ни повече за Великден, но и за обичаите, свързани с този празник? Зоя Димитрова: Великден е един от най-светлите християнски празници. Той е един от най-големите и най-любимите от целия църковен календар. Неслучайно ние православните християни го наричаме „Светъл Великден“, тъй като той е символ на възкресението, на победата на доброто над злото, на тържеството на живота над смъртта. Той е нашата вяра, нашата надежда, любовта към ближния и желанието ни по-доброто да пребъде. Великден е изключително почитан и тачен православен празник от всички православни последователи на християнската вяра. Обичаите, които свързваме с Великден по принцип са боядисването на яйцата и месенето на т.нар. обредни хлябове или сладките хлябове, които наричаме козунак.Фокус: Защо на Великден се боядисват яйца и какво символизира първото червено яйце? Зоя Димитрова: По принцип червеното яйце символизира кръвта Божия. Символът с яйцата датира още от Древен Египет. Наблюдавало се е боядисване и багрене на яйца и в Древна Персия. Археологическите разкопки, които са направени от историците показват, че наистина историята с яйцата датира от Древността, само че след разпъването на кръста на Исус Христос, Мария Магдалена отива при Цезар и му поднася т.нар. червено яйце – символ на Христовата кръв. От тогава започва на Великден винаги, всеки един християнин да боядисва и да багри яйца в червен цвят. В последствие започват да се багрят яйца във всякакви цветове, поради факта че яйцето е начало на нов живот, а началото на новия живот символизира именно и възкресението на Исус Христос – новото начало, новата природа, всичко ново, което е свързано само и единствено с добро.Фокус: През последните години станаха много актуални и великденските зайци, но с какво всъщност са свързани те? Зоя Димитрова: Великденският заек като символ също е от преди разпространението на християнската религия. Заекът традиционно се свързва с плодородието и изобилието, а в древните ритуали и вярвания и с Луната и нейния цикъл. Съществува легенда, според която великденският заек някога е бил голяма красива птица, принадлежаща на богиня. Веднъж тя я е превърнала в див заек, но тъй като той все още е птица по душа, продължава да прави гнезда и да ги пълни с яйца. Има една подробност, която е много важна, а именно че великденският заек не е свързан с православната религия.Фокус: Великден е свързан с изключително много обичаи и обреди, в тази връзка според Вас помагат ли те по някакъв начин на хората да се справят с трудностите в живота? Дават ли им надежда? Зоя Димитрова: Да. Аз съм категорична, че обредните практики, които се свързват с великденските празници са нещо, което може само и единствено да ни сплоти. Обредите са нещо, към което ние трябва да се стремим и да се връщаме по-често, защото само те могат да ни сплотят.Фокус: Как българите празнуват своите християнски празници? Подчиняват ли се на обредите и обичаите? Наистина ли са вярващи? Зоя Димитрова: Да, категорично смятам, че всички ние сме изключително вярващи. В рамките на страстната седмица всички обреди, които трябва едни истински православен християнин да спазва, бяха спазени, както от нас последователите в Етнографския отдел, така и от всички жители на град Петрич. Изключително много хора взеха участие във всяка една от литургиите, които се водеха в църквите. Имаше изключително много хора, които успяха да спазят традицията и обичая в Страстната седмица. В първия ден, който се нарича Велики Понеделник се предвижда всеки да изчисти своя дом, за да може да посрещне най-ведрия си посетител, именно Исус Христос. На втория ден също можеше да се чисти и масово хората се възползваха от това. В четвъртък и петък, когато са последните дни на Исус Христос, наблюдавах една голяма промяна в хората – те бяха съсредоточени върху това да спазват завета, който църквата така или иначе им диктува. Вярата може само да ни помогне и да ни подкрепи. Поради тази причина аз съм категорична, че хората в цяла България са много вярващи.Фокус: Като цяло хората днес по-малко вярващи ли са от хората в миналото, имайки предвид, че в миналото се е спазвал доста по-стриктно великденския пост?Зоя Димитрова: Да. По принцип хората в миналото са свързвали всичко с плодородието, със земята и животновъдството. Поради тази причина те са се страхували изключително много от всяко неспазване на религиозните празници. Днес ние сме малко по-информирани, но вярата, която носим в сърцата си, категорично смятам, че е запазена. Може би не е по начина, по който са се обръщали нашите предци именно към тази вяра, но въпреки това всеки има частица от своята същност в съзнанието си и я носи, и ние сме длъжни да запазим това нещо и да го дадем на нашите деца, за да продължи християнската вяра, защото това е най-чистата религия.Фокус: Какви обредни практики се извършват на самия Великден, както и след него? Зоя Димитрова: По принцип на самия Великден обредните практики, които се извършват са свързани с боядисването на яйца и правенето на козунаци, като разбира се, това се случва преди Великден – на Велика събота. А на Великден, след като се прочете вечерната молитва и всички отци във всички храмове ни поздравят с Възкресение Христово, ние хората последователи на тази вяра, трябва да обърнем внимание на нашите предци – баби, дядовци, по-възрастни роднини, както и на нашите кумове. В първите дни от Великден се приготвя специална кошничка с яйца, която трябва да занесем на нашите кумове. Подарявайки им символът на новия живот – яйцето, ние трябва да си пожелаем да сме здрави и да сме живи, да продължим да бъдем един от най-трудолюбивите. По принцип още на Великден се носят и козунаци на нашите близки, като разбира се това е изцяло свързано с вярата ни в доброто и с вярата ни във Възкресението Христово. Ние трябва да продължим тази вяра и затова тези обредни практики трябва да се спазват. Ливия НИНОВА© 2017 Всички права запазени. Позоваването на Информационна агенция "Фокус" е задължително!Всички мнения, оценки и твърдения, изказани в интервютата отразяват лични виждания и „Фокус” не носи отговорност за тях