catalunya2022/catalunya-2022-reset huggingface dataset:
ACCIÓN 11.4
Reforzar los grupos de acción local para lograr una dinamización territorial efectiva del mundo rural y pesquero catalán

Los grupos de acción local, impulsados por directrices europeas, han supuesto una propuesta positiva para el país. Gestionan con autonomía y responsabilidad las ayudas públicas y agrupan como una asociación a todos los agentes económicos y sociales vinculados al sector. Esta autogestión del mundo rural y pesquero con ayudas públicas está bien valorada en el país. Ahora bien, la diversidad del mundo rural y pesquero catalán, al mismo tiempo que representa un potencial de riqueza, supone un reto de gestión. Hay que reforzar estos grupos de acción local diseñando sus líneas estratégicas en unos planes plurianuales que fijen objetivos concretos adecuados al país, con un sistema de gobernanza de proximidad y programas de ayudas específicas adecuados a las características de cada zona. El compromiso de los grupos de acción tiene que ser emitir un informe y rendir cuentas anualmente al Parlament de Catalunya en lo que a la consecución de objetivos se refiere.
Acció 11.5
Pla especial per a micropobles per tal de resoldre problemes estructurals vinculats a l'atenció sanitària bàsica, l'educació i la connectivitat, i permetre que siguin els primers a ser sostenibles energèticament i ecològicament

A Catalunya hi ha 947 municipis, dels quals 134 tenen menys de 200 habitants i l'evidència mostra que el despoblament és una constant en molts indrets del país. Això és un problema greu en la mesura que els pobles més petits d'arreu del territori aporten un equilibri fonamental al país, formen part de la nostra història i tradició rural, i vetllen per un patrimoni natural, cultural i històric que cal preservar. Molts d'aquests municipis petits estan escassament finançats i tenen els serveis públics bàsics massa llunyans. Cal prioritzar un pla especial per a micropobles, amb cofinançament i tot l'acompanyament tècnic i administratiu necessaris, que permeti resoldre necessitats específiques. Els alcaldes dels pobles més petits, juntament amb les administracions supramunicipals, han de contribuir col·lectivament a desenvolupar el pla especial per a cada micropoble de Catalunya. Més enllà de resoldre problemes estructurals vinculats a l'atenció sanitària bàsica, educació i connectivitat, entre d'altres, aquest pla especial ha de permetre que els micropobles siguin els primers a ser sostenibles energèticament i ecològicament.
ACTION 11.5
To develop a special plan for microtowns to address structural problems linked to basic healthcare, education and connectivity, and make it possible for them to be at the forefront of environmental and energy sustainability

In Catalonia there are 947 towns and villages, 134 of which have fewer than 200 inhabitants and evidence reveals that depopulation is a common theme in many corners of Catalonia. This is a serious problem inasmuch as smaller hamlets provide Catalonia with vital balance, they are part of our rural tradition and our past, and they are home to natural, cultural and historic heritage that must be preserved. Many of these small towns and villages are scantly financed and their basic public services are too far away. It is vital to prioritise a special plan for microtowns, with the necessary administrative and technical support and joint funding, to help address specific needs. Mayors of smaller settlements, along with supra-municipal administrations, must collectively help to develop a special plan for each microtown in Catalonia. Aside from addressing structural problems relating to basic healthcare, education and connectivity, among other aspects, this plan must enable microtowns to be at the forefront of environmental and energy sustainability.
ACCIÓN 11.5
Plan especial para micropueblos con vistas a resolver problemas estructurales vinculados a la atención sanitaria básica, educación y conectividad, y permitir que sean los primeros en ser sostenibles energética y ecológicamente

En Cataluña hay 947 municipios, de los cuales 134 tienen menos de 200 habitantes, y es evidente que el despoblamiento es una constante en muchos puntos del país. Se trata de un problema grave en la medida en que los pueblos más pequeños, que están distribuidos por todo el territorio, aportan un equilibrio fundamental al país, forman parte de nuestra historia y tradición rurales, y velan por el mantenimiento de un patrimonio natural, cultural e histórico que hay que preservar. Muchos de estos pequeños municipios están escasamente financiados y tienen los servicios públicos básicos demasiado lejos. Hay que priorizar un plan especial para micropueblos, con cofinanciación y todo el acompañamiento técnico y administrativo necesarios, que permita resolver necesidades específicas. Los alcaldes de los pueblos más pequeños, juntamente con las administraciones supramunicipales, deben contribuir colectivamente a desarrollar el plan especial para cada micropueblo de Cataluña. Más allá de resolver problemas estructurales vinculados a la atención sanitaria básica, la educación y la conectividad, entre otros, este plan especial tiene que permitir que los micropueblos sean los primeros en ser sostenibles energética y ecológicamente.
Acció 11.6
Pacte forestal català que fomenti l'economia verda que combini l'explotació i la protecció forestals tot donant estabilitat laboral a les poblacions rurals

Catalunya és rica en boscos i biodiversitat i cal conciliar un doble objectiu: l'explotació i la protecció forestal. Fins ara les polítiques forestals s'han basat més en la protecció que en l'explotació, i el repte actual passa per conciliar-les. Cal potenciar el paper mediambiental dels boscos, preservant-ne la biodiversitat i, simultàniament, cal impulsar la creació d'indústries locals de biomassa forestal, producció de fusta, silvicultura, etc. Aquesta política forestal lligada al territori ha de contribuir al desenvolupament de l'economia verda a Catalunya i donar estabilitat laboral a les poblacions rurals. En la redacció d'aquest pacte hi han de participar experts, responsables públics i agents del territori, i s'han de contrastar les actuacions amb bones pràctiques d'altres països.
ACTION 11.6
To set out a Catalan forestry pact that promotes a green economy that fuses forestry protection and usage, delivering job stability to rural populations

Catalonia is brimming with forests and biodiversity and it is important to strike a balance between a twofold aim: usage and protection of forests. To date, forestry policies have been based more on protection rather than use, and the present-day challenge involves striking a balance between the two. It is necessary to strengthen the environmental role of forests, preserving their biodiversity, while at the same time fostering the establishment of local forest biomass, wood production, forestry and other industries. This forestry policy tied to each region must contribute to the development of the green economy in Catalonia and deliver job stability to rural populations. Experts, public leaders and agents from the region must contribute to the drafting of this pact, and actions must be compared with best practices from other countries.
ACCIÓN 11.6
Pacto forestal catalán que fomente la economía verde que combine la explotación y la protección forestales, dando estabilidad laboral a las poblaciones rurales

Cataluña es rica en bosques y biodiversidad, y hay que conciliar un doble objetivo: la explotación y la protección forestal. Hasta ahora las políticas forestales se han basado más en la protección que en la explotación, y el reto actual pasa por conciliar una y otra. Hay que potenciar el papel medioambiental de los bosques, preservando la biodiversidad y, simultáneamente, hay que impulsar la creación de industrias locales de biomasa forestal, producción de madera, silvicultura, etc. Esta política forestal ligada al territorio tiene que contribuir al desarrollo de la economía verde en Cataluña y dar estabilidad laboral a las poblaciones rurales. En la redacción de este pacto deben participar expertos, responsables públicos y agentes del territorio, y se deben contrastar las actuaciones con las buenas prácticas de otros países.
Acció 11.7
Pacte blau català basat en la col·laboració publicoprivada per a la conservació i explotació sostenible de la costa catalana

El canvi climàtic posa en risc el litoral català i la supervivència de l'economia marítima. Per tal de potenciar la Xarxa I+D Marítima creada des de la Generalitat de Catalunya, cal impulsar un pacte que inclogui agents públics i privats, inclosos els grups d'acció local pesquers, que prioritzi accions clau conjuntes de conservació i explotació sostenible de la costa catalana. També hi han de participar les autoritats municipals per avançar en el disseny conjunt d'actuacions que preservin la natura i el mar, prenent com a bon exemple l'encara incipient Pla Rector d'Ús i Gestió de l'Àmbit Marí del Parc Natural del Cap de Creus que ha de contribuir a conciliar la preservació d'un espai natural important del país i l'activitat econòmica que hi està vinculada.
ACTION 11.7
To set out a Catalan blue pact based on public/private cooperation for the preservation and sustainable usage of the Catalan coastline

Climate change endangers the Catalan coastline and the survival of the maritime economy. In order to strengthen the maritime R&D network formed by the Government of Catalonia it is important to promote a pact that incorporates public and private agents, including local fisheries action groups, which prioritises key joint actions for the preservation and sustainable usage of the Catalan coastline. It is also necessary for local authorities to take part in order to make progress with the joint preparation of actions to preserve nature and the sea, taking as an excellent example the currently emerging Master Plan for the Use and Management of the Marine Area in Cap de Creus Nature Park, which should help to strike a balance between the preservation of a significant nature area in Catalonia and the economic activity linked to it.
ACCIÓN 11.7
Pacto azul catalán basado en la colaboración público-privada para la conservación y explotación sostenible de la costa catalana

El cambio climático pone en riesgo el litoral catalán y la supervivencia de la economía marítima. Para potenciar la Red I+D Marítima creada por la Generalitat de Catalunya, hay que impulsar un pacto que incluya agentes públicos y privados, entre ellos los grupos de acción local pesqueros, que priorice acciones clave conjuntas de conservación y explotación sostenible del litoral catalán. También deben participar las autoridades municipales para avanzar en el diseño conjunto de actuaciones que preserven la naturaleza y el mar, tomando como buen ejemplo el todavía incipiente Plan Rector de Uso y Gestión del Ámbito Marino del Parque Natural del Cabo de Creus que ha de contribuir a conciliar la preservación de un espacio natural importante del país y la actividad económica vinculada a él.
Acció 11.8
Transformar ecològicament Barcelona i la seva àrea metropolitana per tal d'afavorir un model de ciutats de proximitat interconnectades

Barcelona, amb tot el seu llegat històric i modernitat, inspira, atrau persones i negocis i s'ha convertit en una de les grans ciutats del món. La covid-19 ha significat replantejar Barcelona com una ciutat per viure-hi, una ciutat de proximitat, on els serveis són accessibles a peu o en bicicleta. En aquest context, la reducció de la contaminació s'ha de consolidar i la transformació ecològica de la ciutat ha de fer eclosió. Cal promoure el desenvolupament de serveis de proximitat per barris i illes, treballant especialment amb els més desafavorits, i una millor coordinació d'accions interurbanes. També cal garantir una bona accessibilitat al centre de la ciutat, especialment en transport públic, per atraure visitants i continuar sent una ciutat atractiva al món. Reduir l'estrès dels ciutadans i l'impacte del canvi climàtic exigeix un pla conjunt, sòlid i unes institucions compromeses que treballin pensant a llarg termini. Cal crear un espai de treball per a la concreció de les actuacions a desplegar els propers anys que faciliti consensos entre municipis i compti amb l'aval d'experts internacionals que hagin contribuït al disseny de ciutats europees de referència.
ACTION 11.8
To transform Barcelona and its metropolitan area environmentally to encourage a model of inter-connected neighbouring towns and cities

With all of its modernism and historic legacy, Barcelona inspires and appeals to individuals and businesses and it has become one of the world's major cities. Covid has led to the reconsideration of Barcelona as a city to live, as one with a local focus, where services can be reached on foot or by bike. In this context, it is necessary to strengthen the reduction of pollution and the ecological transformation of the city needs to flourish. It is important to promote the development of local services in each neighbourhood and city block, working in particular to support the most underprivileged, while improving the coordination of inter-urban actions. It is also pertinent to assure excellent accessibility to the city centre, particularly with public transport, to draw in visitors and continue to be a city that appeals to the world. Reducing citizens' stress and the impact of climate change calls for a firm, joint plan and committed institutions that operate on the basis of a long-term approach. A working forum should be set up to define the actions to be implemented over the coming years. This body should encourage consensus between towns and must benefit from the endorsement of international experts who have contributed to the design of benchmark European cities.
ACCIÓN 11.8
Transformar ecológicamente Barcelona y su área metropolitana para favorecer un modelo de ciudades de proximidad interconectadas

Barcelona, con todo su legado histórico y su modernidad, inspira, atrae a personas y negocios y se ha convertido en una de las grandes ciudades del mundo. La covid-19 ha significado replantear Barcelona como una ciudad para vivir, una ciudad de proximidad, donde los servicios son accesibles a pie o en bicicleta. En este contexto, la reducción de la contaminación tiene que consolidarse, y la transformación ecológica de la ciudad tiene que hacer eclosión. Hay que promover el desarrollo de servicios de proximidad por barrios e islas, trabajando especialmente con los más desfavorecidos, y mejorar la coordinación de acciones interurbanas. También hay que garantizar una buena accesibilidad al centro de la ciudad, especialmente en transporte público, para atraer visitantes y continuar siendo una ciudad atractiva para el resto del mundo. Reducir el estrés de los ciudadanos y el impacto del cambio climático exige un plan conjunto sólido y unas instituciones comprometidas que trabajen pensando a largo plazo. Hay que crear un espacio de trabajo para la concreción de las actuaciones a desarrollar en los próximos años que facilite consensos entre municipios y cuente con el aval de expertos internacionales que hayan contribuido al diseño de ciudades europeas de referencia.
OBJECTIU 11
Vertebrar el territori econòmicament tot fomentant un model sostenible i de proximitat

Cal reequilibrar el territori millorant-ne la vertebració econòmica i fomentant un model de proximitat basat en la mobilitat sostenible, revisant els models de governança per impulsar agendes compartides entre el món rural i el món urbà basades en un desenvolupament sostenible, equilibrat i respectuós.
GOAL 11
To support the economic organisation and coordination of the entire nation by promoting a sustainable, locally-focussed model

It is necessary to rebalance Catalonia by supporting its economic organisation and coordination and by promoting a sustainable, locally-focussed model based on sustainable mobility, reviewing the models of governance to foster agendas that are shared between the countryside and the urban world and based on sustainable, balanced, considerate development.
OBJETIVO 11
Vertebrar el país económicamente fomentando un modelo sostenible y de proximidad

Hay que reequilibrar el país mejorando su vertebración económica y fomentando un modelo de proximidad basado en la movilidad sostenible, revisando los modelos de gobernanza para impulsar agendas compartidas entre el mundo rural y el mundo urbano fundamentadas en un desarrollo sostenible, equilibrado y respetuoso.
Acció 12.1
Establir el principi *once only* per a tots els tràmits administratius al mateix temps que s'apodera el ciutadà com a únic propietari de la informació

*Once only* és el principi pel qual tota dada s'ha de demanar només un sol cop a la ciutadania, que n'és l'única propietària, independentment de quina administració necessiti aquella dada o per a quin tràmit s'empri. L'evolució de l'administració organitzada per àmbits impermeables i estancs ha provocat, amb els anys, la creació de procediments paral·lels i descoordinats que requereixen a la ciutadania aportar la mateixa informació, dada o document nombroses vegades. L'administració rarament ha fet l'esforç de reforçar la interoperabilitat dels seus tràmits per estalviar a la ciutadania l'aportació de dades que ja ha cedit amb anterioritat. Per aconseguir-ho, s'ha d'iniciar el redisseny de procediments que ja apuntem a l'acció 10.3, així com digitalitzar-los i definir-ne la interoperabilitat, partint d'una base fonamental: el propietari de la informació és cada ciutadà/ana, que la cedeix a l'administració en un compromís mutu de bon ús i recepció de servei públic.
ACTION 12.1
To set out the "once-only" principle for all administrative procedures while empowering citizens as the sole holders of information

"Once only" is the principle according to which any information should be requested from citizens one time only, whereby they are the sole holders of their data, regardless of which administration needs the information or for what process it is provided. The development of administration organised according to impervious, self-contained spheres has meant that over the years various uncoordinated parallel procedures have been created which require citizens to provide the same information, detail or document several times. The administration has scarcely endeavoured to strengthen the inter-operability of its procedures to save citizens from having to provide data they have already handed over. In order to achieve this, it is necessary to begin re-devising procedures as we began to detail in action 9.6, while digitalising them and establishing their inter-operability, starting from a fundamental basis: each citizen is the sole holder of their information, which they assign to the administration according to a mutual commitment to correct usage and the delivery of a public service.
ACCIÓN 12.1
Establecer el principio *once only* para todos los trámites administrativos, al mismo tiempo que se apodera al ciudadano como único propietario de la información

*Once only* es el principio por el que todo dato se ha de pedir solo una vez a la ciudadanía, que es su única propietaria, independientemente de qué administración necesite el dato o para qué trámite se utilice. La evolución de la Administración organizada por ámbitos impermeables y estancos ha provocado que, en el transcurso de los años, se creen procedimientos paralelos y descoordinados que obligan a la ciudadanía a presentar la misma información, dato o documento repetidas veces. La Administración raramente ha hecho el esfuerzo de reforzar la interoperabilidad de sus trámites ahorrando a la ciudadanía la aportación de datos que ya ha presentado con anterioridad. Para lograrlo, se ha de proceder al rediseño de procedimientos que ya apuntamos en la acción 10.3, así como digitalizarlos y definir su interoperabilidad, partiendo de una base fundamental: el propietario de la información es cada ciudadano/ana, que la cede a la Administración en un compromiso mutuo de buen uso y recepción de servicio público.
Acció 12.2
Construir una arquitectura transversal de dades personals que permeti fer efectius els drets i deures digitals dels ciutadans

Per tal de permetre una interoperabilitat real, la ciutadania ha de poder decidir de manera fàcil i senzilla a qui cedeix i autoritza l'accés a les seves dades. Des de la perspectiva dels drets, l'evolució tecnològica cap a la lògica distribuïda no exigeix la centralització de les dades. Per fer-ho possible cal desenvolupar una arquitectura de dades personals que sigui transversal (salut, ensenyament, social, etc.) on cada ciutadà/ana disposi d'un repositori personal en el qual integrar, agregar, emmagatzemar (de forma encriptada) i utilitzar les seves dades amb independència de qui les hagi generat o qui les custodiï.
ACTION 12.2
To build a cross-departmental personal data architecture that enables citizens to exercise their digital rights and obligations

In order to allow for actual inter-operability, citizens need to be able to easily and simply decide who they assign their data to and give authorisation for access. From the standpoint of rights, technological development towards a distributed logic does not call for centralisation of data. To enable this, it is vital to put together a personal data architecture that is cross-departmental (health, education, social, etc.) where each citizen benefits from a personal repository in which to integrate, add, store (in encrypted form) and use their data regardless of who has generated or holds this data.
ACCIÓN 12.2
Construir una arquitectura transversal de datos personales que permita hacer efectivos los derechos y deberes digitales de los ciudadanos

Para permitir una interoperabilidad real, la ciudadanía tiene que poder decidir de manera fácil y sencilla a quién cede sus datos y autoriza el acceso a los mismos. Desde la perspectiva de los derechos, la evolución tecnológica hacia la lógica distribuida no exige la centralización de los datos. Para hacerlo posible, hay que desarrollar una arquitectura de datos personales que sea transversal (sanidad, enseñanza, social, etc.) donde cada ciudadano/ana disponga de un repositorio personal en el que integrar, agregar, almacenar (de forma encriptada) y utilizar sus datos con independencia de quien los haya generado o de quien los custodie.
Acció 12.3
Garantir una connectivitat de primer nivell arreu del país a través d'infraestructures segures de titularitat pública

El correcte desplegament de la digitalització integral del sector públic passa, necessàriament, per tenir unes infraestructures de titularitat pública que permetin la connectivitat arreu del territori. Aquesta connectivitat generalitzada demana un pla ambiciós per dotar el sector públic d'una infraestructura computacional i de dades adequada al repte al qual s'enfronta i una xarxa de comunicació arreu del país que permeti una connectivitat òptima. Cal també poder garantir la ciberseguretat d'aquesta infraestructura, que donaria suport al núvol públic sobre el qual han de funcionar tots els processos governamentals (amb especial esment a àmbits estratègics com el de la seguretat o el de la salut). En pocs anys es podria garantir la connectivitat per fibra arreu del país i, a continuació, aprofitar les potencialitats del 5G, afegint-hi la connectivitat marina (fonamental per als serveis de baixa latència) i satel·lital.