burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Podlaha

Podlaha je konštrukčné uložená na stropnej konštrukcii alebo na voľnej ploche upravenej zemnou. Rozdeľujeme ich na vnútorne a vonkajšie. Ich funkcia spočíva v skvalitnení povrchu a dotváraní priestoru po estetickej a architektonickej stránke. Požiadavky podláh sa delia na mechanické (obrusnosť, odolnosť voči nárazu, súdržnosť, prenos zaťaženie), estetické a architektonické (farebnosť, kvalita prevedenia), fyzikálne a chemické (odolnosť voči chemikáliám, ohňu a schopnosť izolovať) a odolnostné (mráz, sneh, voda, otrasy).
Požiadavky na nosnú vrstvu.
Podkladom môže byť upravený terén alebo stropná konštrukcia. Tento podklad musí z podlahy prevziať statické a dynamické zaťaženie. Musí zabezpečiť ochranu podlahy proti prenikaniu zemnej vlhkosti a zabrániť prenikaniu vlhkosti zhora do základovej konštrukcie. 
Požiadavky na nášľapnú vrstvu.
Pre obytné stavby je hrúbka podla . Materiál : drevo, dlažba, mazanina a povlakové krytiny.
Druhy podláh.
Drevená podlaha.
Je to tradičná podlahovina. Jej výhoda spočíva v tepelno-izolačnej, estetickej a architektonickej vlastnosti.
Dlažby.
Dlažby sa rozdeľujú na vonkajšie a vnútorné. Delíme ich na:
Podlahové povlaky.
Používajú sa v bytovej a občianskej výstavbe. Rozdeľujú sa na:
Mazaniny.
Sú to celistvé, na mieste zhotovované podlahoviny. Delia sa podľa zmesí, z ktorých sa vyrábajú na:
Previsnutá a ustupujúca konštrukcia

Previsnuté a ustupujúce konštrukcie sú konštrukcie, ktorých funkcia spočíva v dotváraní estetického a architektonického vzhľadu objektu. Umožňujú variabilitu objektu a zlepšujú životné prostredie. Patria sem balkóny, lodžie, rímsy, atiky, ustupujúce podlažia, markízy a arkiere.
Lodžia

Lodžia (tal. "loggia") je horizontálna previsnutá nosná konštrukcia. Ide o otvorený priestor, po oboch stranách má plné nosné steny, na ktoré sa ukladajú stropné dosky podľa polohy, vzhľadom na líce. Priečelia objektu sú zapustené, polozapustené alebo predsadené, podľa materiálu oceľobetónové, montované a kombinované. Loggie zlepšujú architektonický vzhľad objektu a dispozíciu priestorov. Zapustené lodžie najviac zmenšujú obytnú plochu byt, zhoršujú osvetlenie vnútorných priestorov. Polozapustené vytvárajú prechod medzi balkónom a loggiou. Ďalšie nevýhody sú ako pri zapustenej loggii a veľká nevýhoda je potreba izolovať zvislé nosné múry.
Atika (na rímse)

Atika je horizontálna previsnutá nosná konštrukcia, ktorá vystupuje nad plochú strechu, dotvára architektonický a estetický vzhľad objektu a môže byť murovaná alebo železobetónová. Horná hrana je vyspádovaná smerom do objektu a oplechovaná klampiarskou konštrukciou. Vnútorná strana atiky je olemovaná klampiarskou konštrukciou. Atika vystupuje nad plochú strechu najmenej 150 mm nad úrovňou strechy.
Michael Collins (írsky líder)

Michael James Collins (; * 16. október 1890, Clonakilty, Írsko - † 22. august 1922, Béal na mBláth, Írsko) bol írsky politik, revolucionár a jeden zo zakladateľov a čelných predstaviteľov Írskej republikánskej armády. Bol členom írskej delegácie pri dojednaní britsko-írskej zmluvy a Írskeho slobodného štátu v Londýne. Ďalej bol predsedom dočasnej vlády Írskeho slobodného štátu a vrchný veliteľ Írskej národnej armády. Zavraždili ho 22. augusta 1922 v okolí Corku, pri dedine Béal na mBláth počas Írskej občianskej vojny.
Život.
V 19 rokoch vstúpil Michael Collins do Írskeho republikánskeho bratstva. Po prvýkrát na seba upozornil v roku 1916, keď sa zúčastnil Veľkonočného povstania, za čo bol nejakú dobu väznený v internačnom tábore vo Frongoch vo Walese.
Po prepustení vstúpil Michael Collins do strany Sinn Féin a v decembri 1918 bol zvolený do britskej Dolnej snemovne. Spolu s ostatnými poslancami za Sinn Féin však odmietol zasadnúť vo Westminsteri a namiesto toho sa stal členom Dáil Éireann ktorý zasadol v Dubline. Od roku 1919 zastával post ministra zahraničných vecí v írskej ilegálnej vláde. V rokoch 1919 až 1921 sa aktívne podieľal na írskej vojne za nezávislosť pričom pomohol založiť Írsku republikánsku armádu a takisto stál pri zrode jej teroristických praktík, namierených proti britskej armáde a Kráľovskej írskej polícií.
V roku 1921 bol jedným z aktérov dohody so Spojeným kráľovstvom, ktorá predpokladala vznik Írskeho slobodného štátu, ktorý však nemal zahŕňať šesť severných, prevažne protestantských grófstiev v Ulsteri. Írska vláda mala navyše prisahať vernosť britskej korune, čím muselo byť upustené od zámeru vytvoriť Írsku republiku. Tieto podmienky sa samozrejme sa časti írskych politikov zdali byť neprijateľné. Dohoda ale bola schválená parlamentom aj ľudovým hlasovaním čo malo za následok občiansku vojnu v rokoch 1922 až 1923. 
V nej proti sebe stáli pro-dohodové jednotky írskej vlády a republikáni, ktorí odmietali britsko-írsku dohodu. Ich predstaviteľom bol jeden z vodcov Veľkonočného povstania Éamon de Valera ktorého v roku 1916 uchránil pred popravou americký pas. K republikánom sa tiež pridala väčšina členov IRA. avšak Michael Collins sa postavil na stranu vlády a bol ustanovený vrchným veliteľom armády slobodného štátu. Pri potlačovaní odporu na vidieku bol Collins 22. augusta 1922 zabitý počas prestrelky pri dedine Béal na mBláth v grófstve Cork, neďaleko svojho rodiska. Aj napriek tomu však národná armáda vyhrala vojnu.
Johan Hendrik Weidner

Johan Hendrik Weidner (* 22. október 1912, Brusel, Belgicko - † 21. máj 1994, Monterey Park, Kalifornia, USA) bol účastník francúzskeho odboja počas druhej svetovej vojny. Založil podzemnú organizáciu s názvom Holandsko-Paríž. Sám previedol cez hranice nespočetné množstvo holandských Židov, anglických alebo amerických pilotov bombardérov a mnoho ďalších. 
Bol členom cirkvi adventistov siedmeho dňa.
Technické zariadenie budov

Technické zariadenie budov (TZB) je súbor profesií a zariadení v stavebníctve, ktoré zabezpečujú technické prostredie v budove. Pod TZB zaraďujeme kanalizáciu, vodovod, plynovod, vykurovanie, elektroinštaláciu a vzduchotechniku.
Technickým prostredím je to, vďaka čomu budova funguje ako celok a slúži požadovanému účelu – napr. je v nej správna teplota, voda a elektrina sú dostupné na požadovaných miestach, v budove je požadovaná vlhkosť, z budovy je odvádzaná znečistená voda atď.
Ťažiskom celého odboru TZB sú rozvody a hospodárenie s najrôznejšími formami energie.  Preto je navrhovanie aj prevádzka technických zariadení úzko spojené s úsporami energie a efektívnej prevádzkou budov.  Zaistenie technického prostredia stavieb pomocou technických zariadení je zviazané so stavbou aj z hľadiska architektúry a konštrukcie budov.
Kanalizácia.
Kanalizácia je súbor zariadení, ktoré slúžia na odvod odpadovej vody. Skladá sa z verejnej kanalizácie, domovej kanalizačnej prípojky a vnútornej kanalizácie. 
Verejná kanalizácia.
Tvoria ju stokové siete, ktoré zachytávajú a odvádzajú odpadové vody z oblastí do recipientu (rieka, vodný tok). Usporiadanie stokových sietí je závislé od členitosti terénu a od polohy recipientu, od umiestnenia čističky odpadových vôd a od spôsobu čistenia odpadových vôd.
Rozdelenie:
Kanalizačná prípojka.
Materiály, ktoré sa používajú sú PVC, liatina, oceľ, železobetón. Minimálny priemer potrubia je .
Vnútorná kanalizácia.
Odvádza odpadové vody z objektu cez kanalizačnú prípojku do verejnej siete alebo septiku.
Vodovod.
Vodovod slúži na privádzanie vody do objektov a rozdeľujeme ho na verejný, domový a vnútorný. 
Plynovod.
Skladá sa z verejného plynovodu, prípojky a vnútorného plynovodu. 
Vykurovanie.
Zabezpečuje tepelnú pohodu alebo vnútorné prostredie, v ktorom sa človek cíti dobre.
Protierózna ochrana

Protierózna ochrana je súbor opatrení, ktorých cieľom je zabrániť vzniku škodlivej erózie a znížiť intenzitu erózie na hodnotu prípustnej intenzity. 
Prevádzkové opatrenia.
Patria sem protierózna organizácia územia (poloha, tvar, komunikácia), agronomické opatrenia (vrstevnicové obrábanie pôdy, brázdovanie, protierózna agrotechnika), biologické (osevné postupy, lesné pásy, pásové pestovanie plodín, zatrávňovanie). 
Technické opatrenia.
Patria sem priekopy a terasy.
Piacenza

Piacenza je talianske mesto v oblasti Emilia-Romagna, hlavné mesto rovnomennej provincie. Leží neďaleko sútoku riek Pád a Trebia v lombardskej rovine. 
Mesto je obchodným a industriálnym centrom, sídlom plynárenských a ropných rafinérií. Vyrába sa tu aj cement, potraviny, plasty a kožené výrobky. 
Vývoj počtu obyvateľov.
"Počet obyvateľov"
Prato

Prato je talianske mesto v oblasti Toskánsko, hlavné mesto rovnomennej provincie. Leží asi 20 km juhovýchodne od Pistoie a 15 km severozápadne od Florencie na pravom brehu rieky Bisenzio, prítoku Arna. 
Od 80. rokov 20. storočia zažíva mesto ekonomický i demografický boom. Je cieľom veľkej imigrácie, najmä Číňanov tvoriacich tu najväčší podiel obyvateľstva zo všetkých európskych miest. Do roku 1992 bolo mesto, rovnako ako ostatné obce v provincii, súčasťou provincie Florencia.
Dejiny.
Pahorky v okolí Prata boli osídlené už v paleolite a neskôr tu vzniklo etruské mesto, už vtedy stredisko tkáčstva. V rímskej dobe tadiaľto viedla cesta, osada ale vznikla až v ranom stredoveku. V 10. storočí rod Alberti založil mesto, ktoré bolo od roku 1106 samostatné. V 12. a začiatkom 14. storočí vznikli dvoje hradby a mesto malo až 15 tisíc obyvateľov. V roku 1326 sa Prato dobrovoľne poddalo neapolskému kráľovi Robertovi I., aby ich chránil pred tlakom susednej Florencie, ale už 1351 ho neapolská kráľovná predala práve Florencii. V roku 1512 bolo mesto vyplienené španielskym vojskom, ktoré veľkú časť obyvateľov vyvraždilo. V roku 1653 dostalo Prato status mesta a vzniklo tu biskupstvo. V 19. storočí sa mesto stalo centrom textilného priemyslu a prudko rástlo, ďalšia vlna prišla koncom 20. storočia, kedy v Prate vznikla veľká čínska kolónia.
Vývoj počtu obyvateľov.
"Počet obyvateľov"
Externé odkazy.
Oficiálna stránka
Záhradná stavba

Záhradná stavba je stavba, ktorá má funkciu v dotváraní životného prostredia pre oddych, zábavu a šport. Záhradnými stavbami sa zaoberá vyučovací predmet odboru záhradná a krajinná tvorba na stredných priemyselných školách. Priestory pre záhradné stavby sú predzáhradka, okrasná záhrada, átrium, zimná záhrada, balkón, lodžia, terasa, detské ihriská, parky, lesoparky a verejná zeleň. Pri záhradných stavbách používame následné materiály : kameň (prírodný/umelý), drevo (opracované/neopracované/drevotrieska/drevovláknina), betón a železobetón (triedy B-7,5, oceľ triedy 10216-E alebo 10 335-J), tehla, oceľ (kruhového/hranatého prirezu), plast a sklo (najmä pre vodné plochy a skleníky). Záhradné stavby sú vyučovací predmet na stredných priemyselných školách stavebných v odbore záhradnej a krajinnej tvorby.
Zakynthos (ostrov)

Zakynthos, alebo po slovensky aj Zakyntos (gr. Ζάκυνθος, tal. "Zante" [vysl. dzante]), je ostrov v Grécku, je súčasťou Iónskych ostrovov, tvorí najjužnejšiu časť tohto súostrovia, leží pri Peloponéze. Žije tu 40 759 obyvateľov, jeho rozloha je 405,55 km2 a hustota zaľudnenia je 100,5 obyvateľov na km2. Vďaka svojej prírode je to obľúbená turistická lokalita. Hlavné a jediné mesto je Zakynthos, nachádzajú sa tu iné obce vyhľadávané turistami, ako sú napr. Laganas, Vasilikos, Katastari, Kalamaki, Tsilivi či Volimes.
Dejiny.
Homér nazýva Zakynthos lesnatým, „hýléessa Zakynthos“ (ὑλήεσσα Ζάκυνθος), a hovorí o ňom, že bol súčasťou Odysseovho kráľovstva. Meno Zakynthos dal ostrovu mýtický rovnomenný kráľ. Osídlenie tu je nepretržite už od neolitu. V antickom období ostrov kolonizovali grécki Dóri. V Peloponézskej vojne stál na strane Atén. Neskôr bol ostrov súčasťou Macedónie a Rímskeho impéria. Od roku 395 patril Východorímskej (Byzantskej) ríše. V tejto dobe boli mnohí obyvatelia kresťania. Od 12. storočia bol súčasťou Benátskej republiky, Turci ostrov nikdy neovládali. Benátska kultúra bola veľmi silná a splynula s pôvodnou gréckou, vytvorila sa tu aj katolícka komunita. Po páde Konštantinopolu bol Zakynthos centrom gréckej kultúry a vzdelanosti až do 19. storočia. Ostrov patril Benátkam až do roku 1797, potom ho ovládli Francúzi. V roku 1802 tu pod francúzskym vplyvom vznikla Sedem-ostrovná republika, prvý viac-menej samostatný grécky štát po páde Byzancie. V roku 1864 bola táto republika ovládnutá Veľkou Britániou. V roku 1864 odovzdali Briti ostrov Gréckemu kráľovstvu. Zakynthos patril medzi najkultúrnejšie centrá vtedajšieho Grécka. V roku 1953 tu bolo ničivé zemetrasenie.
Kultúra.
Obyvatelia Zakynthosu boli veľmi vzdelaní a pochádzali odtiaľto mnohé novogrécke osobnosti. Bolo to kvôli náboženskej slobode, nakoľko Zakynthos nikdy nepatril Turkom, ostal pod vládou Benátok. Taliansky kultúrny odkaz je v miestnom folklóre a kultúre veľmi silný. Slávna je miestna opera, divadlo a literatúra. Tradičná ľudová hudba sa nazýva "kantáda", je to kombinácia benátskej ľudovej hudby s gréckou tradíciou, spievaná v gréčtine. Tradičným nástrojom je talianska mandolína. Do miestnej gréčtiny sa dostalo mnoho talianskych slov a miestny grécky dialekt má silný benátsky prízvuk. Tradičné stavby sú postavené v benátsko-gréckom štýle, vďaka čomu sú ostrovy Iónskeho mora odlišné od ostatného Grécka. Z ostrova pochádza aj slávny hudobný skladateľ, autor gréckej hymny, Dionysos Solomos.
Pláže.
Na ostrove Zakynthos sa nachádza množstvo nádherných pláží. Na západnom pobreží ostrova sa nachádza pláž Navagio s lodným vrakom, ktorá je považovaná za najkrajšiu pláž v celej Európe. Ďalšie pláže sú napríklad Gerakas, Kalamaki, či pláž Banana, ktorú obľubujú najmä milovníci vodných športov.
Drobná záhradná stavba

Drobná záhradná stavba je záhradná stavba, ktorá ma doplnkovú funkciu pre hlavnú stavbu a nemôže ovplyvniť životné prostredie. Na postavenie drobných stavieb netreba stavebné povolenie, stačí ak ich stavebník ohlási na príslušnom stavebnom odbore. Patria sem prízemné stavby (nepresahujú 25 m2 a hĺbku 3 m), oplotenie, prípojky na verejné siete a rozvody. 
Garáž.
Môže byť voľne stojaca, pristavená alebo súčasť domu. Jednou z možností je prístrešok na parkovanie. Podľa materiálu môžu byť murované, montované a kombinované. Základné požiadavky sú okná, dvere, osvetlenie, strop - zastrešenie, steny, vonkajšie omietky, garážová bránka (zhrňovacia, sklápacia, zvinovacia, posuvná) a podlahy odolné voči požiaru. 
Altánok.
Altánok je samostatná konštrukcia, zastrešená a rôzneho tvaru pôdorysu s jedným vstupným otvorom. Býva vybavený nábytkom a niekedy aj osvetlením. Podľa materiálu môže byť murovaný, drevený a kovový. 
Prístrešok.
Slúži na dodatočné parkovacie miesto pred garážou. Je to otvorená konštrukcia, ktorá môže byť doplnená jednou alebo dvoma záveternými stenami. Konštrukciu tvoria nosné stĺpy spojené priečnymi stenami. 
Pergola.
Pergola je samostatne stojaca ľahká stavba, ktorá slúži na zatienenie miesta, chodníka, oddelenie okrasnej a úžitkovej časti záhrady alebo zdôraznenie vstupu do domu. Tvoria ho dva nosné stĺpy, ktoré môžu byť betónové, kamenné, murované, drevené alebo kovové. Veľkosť pergoly je 2,5 až 3 m. Stavba musí byť dostatočne pevná aby uniesla popínavé rastliny. Musí odolávať náporom vetra. Stĺpy sú ukotvené v základe hĺbky 800900 mm, ktorý tvorí základová pätka. Na bokoch môže byť doplnená trelážou.
Oporný múr

Oporný múr alebo oporná stena je konštrukcia, ktorej funkcia spočíva v zabraňovaním zosuvu terénu a vyrovnáva terén. Architektonicky dotvára záhradu rodinných domov, vytvára priestor pre komunikácie (oporný železničný múr) alebo slúži ako ochrana v otvorenom výkope. 
Vyrábajú sa z materiálov ako kameň, drevo, tehla, betón, železobetón a v kombináciách. Prípadne sa používajú prefabrikáty v tvare L alebo T. Stavajú sa v hlbokom základe (cca 900 mm).
Vodná plocha (záhradná stavba)

Záhradné vodné plochy – patria sem jazierka, potôčiky, vodné nádrže, vodopády, kaskády, vodomety, vodotrysky a bazény. 
Jazierka, potôčiky a vodné nádrže.
Dodávajú záhrade osobitý ráz. Voda pôsobí blahodarne, preto ju často pridávame do kompozície záhrady. Minimálne hĺba jazierok je (môžeme ju opticky zväčšiť natrením dna na čierno). Obruba musí byť vyššia minimálne o . Dno vodnej plochy izolujeme použitím geotextílie, lepenky a asfaltového náteru. V jazierkach môžu byť nášlapné kamene, ktoré umožňujú osadzovanie vodných rastlín. Jazierko musí obsahovať výpustné odpadové potrubie, a ak budú v jazierku živé organizmy, je potrebné zabezpečiť okysličovanie. 
Vodopády, kaskády a vodomety.
Navrhujú sa samostatne pre jedno jazierko alebo sústavu jazierok. Navrhujú sa pre malý prietok vody s použitím čerpadla. V zimných mesiacoch sa odporúča vodu vypustiť.
Ekologická vodná nádrž.
Je viacúčelová vodná plocha určená na kúpanie, chov okrasných rýb a vodné rastliny. Jednotlivé zóny nádrže sú spojené do jednej plochy, ale pod hladinou sú rozdelené na plytkú a hlbšiu zónu. 
Bazény.
Bazény sa stavajú kvôli kúpaniu a plávaniu. Situovanie bazéna je na chránenom slnečnom mieste v blízkosti domu. Okolie bazéna musí byť dostatočne priestranné, aby umožňovalo slnenie a malo by byť chránené pred cudzími pohľadmi (napríklad živým plotom). Materiál používame – železobetón, plast alebo bazénovú fóliu.
Zaťaženie stavebnej konštrukcie

Zaťaženie stavebnej konštrukcie je súčasť stavebnej mechaniky a statiky. Tvoria ju vonkajšie sily, ktoré môžu pôsobiť ako osamelé bremená (pôsobí na konštrukciu v bode alebo na veľmi malej ploche) alebo ako spojité zaťaženie (je rozložené na určitej ploche). Pre prúty uvažujeme spojité zaťaženie, pôsobiace na jednotku dĺžky. Vypočíta sa tak, že plošné zaťaženie sa prenásobí zaťažovacou šírkou. Pri statických riešeniach nahrádzame spojité zaťaženie jeho výslednicou – náhradné bremeno. Podľa tvaru obrazca môže byť spojité zaťaženie : rovnomerné, trojuholníkové alebo lichobežníkové.
Gmina Dąbie (powiat kolski)

Gmina Dąbie je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 130,06 km² a žije tu 6644 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 51,08 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Koło.
Gmina Dąbrowa (powiat mogileński)

Gmina Dąbrowa je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 110,51 km² a žije tu 4711 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 42,63 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Mogilno.
Gmina Dąbrowa Białostocka

Gmina Dąbrowa Białostocka je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Podleskom vojvodstve.
Má rozlohu 263,95 km² a žije tu 12755 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 48,32 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sokółka.
Gmina Dąbrowa Biskupia

Gmina Dąbrowa Biskupia je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 147,44 km² a žije tu 5190 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 35,2 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Inowrocław.
Gmina Dąbrowa Chełmińska

Gmina Dąbrowa Chełmińska je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 124,62 km² a žije tu 7179 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 57,61 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Bydgoszcz.
Gmina Dąbrowa Tarnowska

Gmina Dąbrowa Tarnowska je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 113,43 km² a žije tu 20180 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 177,91 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Dąbrowa.
Gmina Dąbrowa Zielona

Gmina Dąbrowa Zielona je vidiecka gmina v Poľsku v Sliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 100,33 km² a žije tu 4125 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 41,11 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Częstochowa.
Gmina Dąbrowice

Gmina Dąbrowice je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 45,94 km² a žije tu 2094 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 45,58 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kutno.
Gmina Dąbrówka

Gmina Dąbrówka je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 109,05 km² a žije tu 6921 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 63,47 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wołomin.
Gmina Dąbrówno

Gmina Dąbrówno je vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 165,37 km² a žije tu 4369 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 26,42 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Ostróda.
Gmina Daleszyce

Gmina Daleszyce je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Svätokrížskom vojvodstve.
Má rozlohu 222,18 km² a žije tu 14713 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 66,22 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kielce.
Gmina Dalików

Gmina Dalików je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 112,7 km² a žije tu 3650 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 32,39 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Poddębice.
Gmina Damasławek

Gmina Damasławek je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 104,68 km² a žije tu 5497 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 52,51 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wągrowiec.
Gmina Damnica

Gmina Damnica je vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 167,81 km² a žije tu 6293 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 37,5 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Słupsk.
Gmina Darłowo

Gmina Darłowo je vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 269,84 km² a žije tu 7561 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 28,02 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sławno.
Gmina Daszyna

Gmina Daszyna je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 81,03 km² a žije tu 4207 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 51,92 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Łęczyca.
Gmina Dębe Wielkie

Gmina Dębe Wielkie je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 77,88 km² a žije tu 8299 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 106,56 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Mińsk Mazowiecki.
Gmina Dębica

Gmina Dębica je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 137,62 km² a žije tu 23953 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 174,05 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Dębica.
Gmina Dębnica Kaszubska

Gmina Dębnica Kaszubska je vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 300,02 km² a žije tu 9422 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 31,4 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Słupsk.
Gmina Dębno (powiat brzeski)

Gmina Dębno je vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 81,51 km² a žije tu 13965 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 171,33 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Brzesko.
Gmina Dębowa Kłoda

Gmina Dębowa Kłoda je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 188,29 km² a žije tu 3991 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 21,2 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Parczew.
Gmina Dębowa Łąka

Gmina Dębowa Łąka je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 86,13 km² a žije tu 3221 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 37,4 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wąbrzeźno.
Gmina Dębowiec (powiat cieszyński)

Gmina Dębowiec je vidiecka gmina v Poľsku v Sliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 42,48 km² a žije tu 5508 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 129,66 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Cieszyn.
Gmina Debrzno

Gmina Debrzno je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 224,17 km² a žije tu 9403 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 41,95 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Człuchów.
Gmina Deszczno

Gmina Deszczno je vidiecka gmina v Poľsku v Lubuskom vojvodstve.
Má rozlohu 168,35 km² a žije tu 7493 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 44,51 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Gorzów.
Gmina Długołęka

Gmina Długołęka je vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 212,41 km² a žije tu 20877 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 98,29 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wrocław.
Gmina Długosiodło

Gmina Długosiodło je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 167,45 km² a žije tu 7649 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 45,68 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wyszków.
Gmina Dłutów

Gmina Dłutów je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 100,47 km² a žije tu 4167 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 41,48 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Pabianice.
Gmina Dmosin

Gmina Dmosin je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 100,53 km² a žije tu 4671 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 46,46 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Brzeziny.
Gmina Dobczyce

Gmina Dobczyce je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 66,63 km² a žije tu 13941 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 209,23 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Myślenice.
Gmina Dobiegniew

Gmina Dobiegniew je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Lubuskom vojvodstve.
Má rozlohu 350,99 km² a žije tu 6959 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 19,83 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Strzelce-Drezdenko.
Gmina Dobra (powiat turecki)

Gmina Dobra je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 131,79 km² a žije tu 6368 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 48,32 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Turek.
Gmina Dobrcz

Gmina Dobrcz je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 130,41 km² a žije tu 9215 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 70,66 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Bydgoszcz.
Gmina Dobre (powiat radziejowski)

Gmina Dobre je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 70,77 km² a žije tu 5505 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 77,79 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Radziejów.
Gmina Dobre Miasto

Gmina Dobre Miasto je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 258,7 km² a žije tu 15920 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 61,54 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Olsztyn.
Gmina Dobrodzień

Gmina Dobrodzień je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Opolskom vojvodstve.
Má rozlohu 162,84 km² a žije tu 10651 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 65,41 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Olesno.
Gmina Dobromierz

Gmina Dobromierz je vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 86,46 km² a žije tu 5448 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 63,01 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Świdnica.
Gmina Dobroń

Gmina Dobroń je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 94,37 km² a žije tu 6886 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 72,97 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Pabianice.
Gmina Dobroszyce

Gmina Dobroszyce je vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 131,74 km² a žije tu 6071 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 46,08 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Oleśnica.
Gmina Dobryszyce

Gmina Dobryszyce je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 51,1 km² a žije tu 4184 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 81,88 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Radomsko.
Gmina Dobrzany

Gmina Dobrzany je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 135,12 km² a žije tu 5073 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 37,54 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Stargard.
Gmina Dobrzeń Wielki

Gmina Dobrzeń Wielki je vidiecka gmina v Poľsku v Opolskom vojvodstve.
Má rozlohu 91,42 km² a žije tu 14049 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 153,68 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Opolské.
Gmina Dobrzyca

Gmina Dobrzyca je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 117 km² a žije tu 8239 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 70,42 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Pleszew.
Gmina Dobrzyń nad Wisłą

Gmina Dobrzyń nad Wisłą je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 115,44 km² a žije tu 7943 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 68,81 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Lipno.
Gmina Dobrzyniewo Duże

Gmina Dobrzyniewo Duże je vidiecka gmina v Poľsku v Podleskom vojvodstve.
Má rozlohu 160,67 km² a žije tu 7933 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 49,37 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Białystok.
Gmina Dołhobyczów

Gmina Dołhobyczów je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 214,19 km² a žije tu 6100 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 28,48 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Hrubieszów.
Gmina Dolice

Gmina Dolice je vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 237,13 km² a žije tu 8165 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 34,43 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Stargard.
Gmina Dolsk

Gmina Dolsk je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 124,76 km² a žije tu 5732 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 45,94 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Śrem.
Gmina Domanice

Gmina Domanice je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 46,87 km² a žije tu 2690 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 57,39 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Siedlce.
Gmina Domaniewice

Gmina Domaniewice je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 86,23 km² a žije tu 4594 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 53,28 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Łowicz.
Gmina Domaniów

Gmina Domaniów je vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 94,31 km² a žije tu 5310 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 56,3 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Oława.
Gmina Domaradz

Gmina Domaradz je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 56,72 km² a žije tu 6059 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 106,82 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Brzozów.
Gmina Domaszowice

Gmina Domaszowice je vidiecka gmina v Poľsku v Opolskom vojvodstve.
Má rozlohu 113,86 km² a žije tu 3772 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 33,13 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Namysłów.
Gmina Dominowo

Gmina Dominowo je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 79,32 km² a žije tu 2829 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 35,67 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Środa Wielkopolska.
Gmina Dopiewo

Gmina Dopiewo je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 108,1 km² a žije tu 13889 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 128,48 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Poznań.
Gmina Dorohusk

Gmina Dorohusk je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 192,42 km² a žije tu 6936 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 36,05 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Chełm.
Gmina Doruchów

Gmina Doruchów je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 99,33 km² a žije tu 5136 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 51,71 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Ostrzeszów.
Gmina Dragacz

Gmina Dragacz je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 111,14 km² a žije tu 6884 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 61,94 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Świecie.
Gmina Drawno

Gmina Drawno je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 321,09 km² a žije tu 5340 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 16,63 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Choszczno.
Gmina Drawsko

Gmina Drawsko je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 162,95 km² a žije tu 5914 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 36,29 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Czarnków-Trzcianka.
Gmina Drawsko Pomorskie

Gmina Drawsko Pomorskie je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 344,76 km² a žije tu 16537 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 47,97 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Drawsko.
Gmina Drelów

Gmina Drelów je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 228,03 km² a žije tu 5535 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 24,27 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Biała Podlaska.
Gmina Drezdenko

Gmina Drezdenko je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Lubuskom vojvodstve.
Má rozlohu 399,9 km² a žije tu 17184 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 42,97 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Strzelce-Drezdenko.
Gmina Drobin

Gmina Drobin je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 143,19 km² a žije tu 8531 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 59,58 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Płock.
Gmina Drohiczyn

Gmina Drohiczyn je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Podleskom vojvodstve.
Má rozlohu 207,96 km² a žije tu 6815 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 32,77 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Siemiatycze.
Gmina Drużbice

Gmina Drużbice je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 114,52 km² a žije tu 4873 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 42,55 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Bełchatów.
Gmina Drwinia

Gmina Drwinia je vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 108,81 km² a žije tu 6311 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 58,0 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Bochnia.
Gmina Drzewica

Gmina Drzewica je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 118,42 km² a žije tu 11053 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 93,34 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Opoczno.
Gmina Drzycim

Gmina Drzycim je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 107,92 km² a žije tu 5028 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 46,59 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Świecie.
Gmina Dubeninki

Gmina Dubeninki je vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 205,18 km² a žije tu 3151 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 15,36 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Gołdap.
Gmina Dubicze Cerkiewne

Gmina Dubicze Cerkiewne je vidiecka gmina v Poľsku v Podleskom vojvodstve.
Má rozlohu 151,19 km² a žije tu 1871 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 12,38 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Hajnówka.
Gmina Dubiecko

Gmina Dubiecko je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 154,26 km² a žije tu 9590 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 62,17 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Przemyśl.
Gmina Dubienka

Gmina Dubienka je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 96,26 km² a žije tu 2749 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 28,56 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Chełm.
Gmina Dukla

Gmina Dukla je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 332,5 km² a žije tu 16650 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 50,08 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Krosno.
Gmina Duszniki

Gmina Duszniki je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 156,28 km² a žije tu 8160 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 52,21 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Szamotuły.
Gmina Dwikozy

Gmina Dwikozy je vidiecka gmina v Poľsku v Svätokrížskom vojvodstve.
Má rozlohu 84,79 km² a žije tu 9087 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 107,17 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sandomierz.
Gmina Dydnia

Gmina Dydnia je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 130,02 km² a žije tu 8222 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 63,24 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Brzozów.
Gmina Dygowo

Gmina Dygowo je vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 128,57 km² a žije tu 5605 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 43,59 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kołobrzeg.
Gmina Dynów

Gmina Dynów je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 118,8 km² a žije tu 7303 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 61,47 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Rzeszów.
Gmina Dywity

Gmina Dywity je vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 160,68 km² a žije tu 9148 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 56,93 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Olsztyn.
Gmina Dziadkowice

Gmina Dziadkowice je vidiecka gmina v Poľsku v Podleskom vojvodstve.
Má rozlohu 115,71 km² a žije tu 3058 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 26,43 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Siemiatycze.
Gmina Dziadowa Kłoda

Gmina Dziadowa Kłoda je vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 105,14 km² a žije tu 4544 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 43,22 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Oleśnica.
Gmina Działdowo

Gmina Działdowo je vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 272,77 km² a žije tu 9481 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 34,76 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Działdowo.
Gmina Działoszyce

Gmina Działoszyce je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Svätokrížskom vojvodstve.
Má rozlohu 105,48 km² a žije tu 5640 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 53,47 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Pińczów.
Gmina Działoszyn

Gmina Działoszyn je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 120,59 km² a žije tu 12908 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 107,04 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Pajęczno.
Gmina Dziemiany

Gmina Dziemiany je vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 124,97 km² a žije tu 4065 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 32,53 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kościerzyna.
Gmina Dzierzążnia

Gmina Dzierzążnia je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 102,1 km² a žije tu 3896 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 38,16 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Płońsk.
Gmina Dzierzgoń

Gmina Dzierzgoń je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 131,4 km² a žije tu 9533 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 72,55 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sztum.
Gmina Dzierzgowo

Gmina Dzierzgowo je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 150,63 km² a žije tu 3405 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 22,61 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Mława.
Gmina Dzierzkowice

Gmina Dzierzkowice je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 86,81 km² a žije tu 5401 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 62,22 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kraśnik.
Gmina Dzierżoniów

Gmina Dzierżoniów je vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 142,05 km² a žije tu 9391 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 66,11 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Dzierżoniów.
Gmina Dzikowiec

Gmina Dzikowiec je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 121,66 km² a žije tu 6440 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 52,93 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kolbuszowa.
Gmina Dziwnów

Gmina Dziwnów je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 37,91 km² a žije tu 4148 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 109,42 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kamień.
Gmina Dźwierzuty

Gmina Dźwierzuty je vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 263,35 km² a žije tu 6631 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 25,18 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Szczytno.
Gmina Dzwola

Gmina Dzwola je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 203,1 km² a žije tu 6664 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 32,81 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Janów Lubelski.
Gmina Elbląg

Gmina Elbląg je vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 192,06 km² a žije tu 6462 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 33,65 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Elbląg.
Gmina Ełk

Gmina Ełk je vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 378,61 km² a žije tu 10148 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 26,8 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Ełk.
Gmina Fabianki

Gmina Fabianki je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 76,1 km² a žije tu 8719 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 114,57 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Włocławek.
Gmina Fajsławice

Gmina Fajsławice je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 70,69 km² a žije tu 5062 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 71,61 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Krasnystaw.
Gmina Fałków

Gmina Fałków je vidiecka gmina v Poľsku v Svätokrížskom vojvodstve.
Má rozlohu 132,1 km² a žije tu 4803 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 36,36 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Końskie.
Gmina Filipów

Gmina Filipów je vidiecka gmina v Poľsku v Podleskom vojvodstve.
Má rozlohu 150,35 km² a žije tu 4478 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 29,78 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Suwałki.
Gmina Firlej

Gmina Firlej je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 126,37 km² a žije tu 6173 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 48,85 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Lubartów.
Gmina Frampol

Gmina Frampol je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 107,61 km² a žije tu 6502 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 60,42 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Biłgoraj.
Gmina Fredropol

Gmina Fredropol je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu a žije tu 5 400 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 33,82 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Przemyśl.
Gmina Frombork

Gmina Frombork je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 125,82 km² a žije tu 3791 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 30,13 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Braniewo.
Gmina Frysztak

Gmina Frysztak je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 90,51 km² a žije tu 10635 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 117,5 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Strzyżów.
Gmina Gąbin

Gmina Gąbin je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 146,71 km² a žije tu 10858 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 74,01 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Płock.
Gmina Gać

Gmina Gać je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 35,95 km² a žije tu 4562 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 126,9 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Przeworsk.
Gmina Galewice

Gmina Galewice je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 135,79 km² a žije tu 6183 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 45,53 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wieruszów.
Gmina Garbatka-Letnisko

Gmina Garbatka-Letnisko je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 74,01 km² a žije tu 5338 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 72,13 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kozienice.
Gmina Garbów

Gmina Garbów je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 102,42 km² a žije tu 8969 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 87,57 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Lubelské.
Gmina Gardeja

Gmina Gardeja je vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 192,98 km² a žije tu 8223 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 42,61 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kwidzyn.
Gmina Garwolin

Gmina Garwolin je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 136 km² a žije tu 11919 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 87,64 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Garwolin.
Gmina Gąsawa

Gmina Gąsawa je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 135,7 km² a žije tu 5235 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 38,58 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Żnin.
Gmina Gaszowice

Gmina Gaszowice je vidiecka gmina v Poľsku v Sliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 19,54 km² a žije tu 8739 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 447,24 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Rybnik.
Gmina Gawłuszowice

Gmina Gawłuszowice je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 33,79 km² a žije tu 2856 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 84,52 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Mielec.
Gmina Gaworzyce

Gmina Gaworzyce je vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 76,99 km² a žije tu 3849 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 49,99 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Polkowice.
Gmina Gdów

Gmina Gdów je vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 108 km² a žije tu 16340 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 151,3 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wieliczka.
Gmina Giby

Gmina Giby je vidiecka gmina v Poľsku v Podleskom vojvodstve.
Má rozlohu 323,57 km² a žije tu 2970 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 9,18 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sejny.
Gmina Gidle

Gmina Gidle je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 116,32 km² a žije tu 6610 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 56,83 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Radomsko.
Gmina Gielniów

Gmina Gielniów je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 79,17 km² a žije tu 4824 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 60,93 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Przysucha.
Gmina Gierałtowice

Gmina Gierałtowice je vidiecka gmina v Poľsku v Sliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 39 km² a žije tu 10680 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 273,85 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Gliwice.