Kapusta obyčajná

Kapusta obyčajná (v dávnej slovenčine aj: "kapusta", "kel", "kapusta obecná"; lat. "Brassica oleracea", synonymné vedecké názvy pozri nižšie) je druh z rodu kapusta (Brassica) z čeľade kapustovité (Brassicaceae). Patria doň okrem divej kapusty rôzne známe pestované druhy – najmä hlávková kapusta, kely (hlávkový kel, kučeravý kel a ružičkový kel), karfiol, brokolica a kaleráb. Jednotlivé druhy kapusty obyčajnej sú z poľnohospodárskeho hľadiska hlavnými zástupcami tzv. hlúbovej zeleniny.
Rozsah definície.
Kapusta obyčajná (Brassica oleracea) býva v literatúre vymedzená jedným z nasledujúcich spôsobov:
Nasledujúci text článku sa (okrem niektorých delení v časti Systematika) vzťahuje len na definíciu a).
Synonymá.
Nasleduje zoznam vedeckých názvov druhu "Brassica oleracea" definovaného podľa definície a) uvedenej v kapitole Rozsah definície (čiže tak, že nezahŕňa taxóny inde obyčajne klasifikované ako "Brassica cretica", "Brassica incana", "Brassica rupestris" atď.):
Charakteristika.
Kapusta obyčajná má nasledujúce charakteristiky:
Dejiny.
Pestované taxóny kapusty obyčajnej (Brassica oleracea) všetky pôvodne pochádzajú zo Stredomoria a prímorskej západnej Európy. Pôvodne asi pochádzajú z kapusty obyčajnej pravej (Brassica oleracea var. oleracea), ale úlohu pri ich vzniku zohrali aj iné druhy z rodu Brassica (napr. pri karfioli Brassica cretica). Kŕmny kel listový (Brassica oleracea var. viridis) a kŕmna kapusta (Brassica oleraceavar. ramosa) sú asi najstaršími pestovanými formami, pestovali ich totiž už starovekí Rimania a Gréci. Títo však poznali už aj kučeravý kel (Brassica oleracea var. sabellica) a hlávkový kel (Brassica oleracea var. sabauda). Hlávková kapusta je doložená z 11. storočia z Kyjevskej Rusi, ale zdá sa, že vznikla už v ranom stredoveku v západnej a strednej Európe. Kel bezhlávkový (Brassica oleracea var. costata) je doložený z Portugalska takisto z 11. storočia. Z východného Stredomoria (Grécka) pochádza karfiol a brokolica. Karfiol prvýkrát spomína arabský text z 12. stor.; brokolica je síce doložená až zo 17. storočia, ale pravdepodobne sa predtým nerobil rozdiel medzi karfiolom a brokolicou. Kaleráb (Brassica oleracea var. gongylodes) je doložený v strednej Európe od 16. storočia, ale podobnú rastlinu spomínajú už niektorí starorímski autori. Ružičkový kel (Brassica oleracea var. gemmifera) je prvýkrát doložený z Belgicka v 18. storočí. Hlúbová kapusta (Brassica oleracea var. medullosa) je doložená od začiatku 19. storočia vo Francúzsku, odkiaľ sa rozšíril do Anglicka, Dánska a Nemecka.
Systematika.
Zhrnutie.
Nasleduje zhrnutie aktuálne najčastejšie používaných systematík (A, B,C označuje rôzne významy toho istého názvu; “/” oddeľuje synonymá):
kapusta obyčajná (Brassica oleracea):
Podrobnosti o systémoch pozri nižšie.
Ďalšie synonymá slovenských a vedeckých (latinských) názvov pre väčšinu vyššie uvedených taxónov sú uvedené v nižšie uvedenej tabuľke:
Vysvetlivka k tabuľke: * znamená: s výhradami
Vedecké názvy.
Ako vidno vyššie, základné položky delenia (t. j. sabauda, gongylodes atď.) majú v rôznych textoch priradené rôzne označenia taxonomickej úrovne, najčastešie varieta (var.) alebo Skupina (prípadne skupina), menej často konvarieta (convar.), skupina kultivarov (cv. group), poddruh (subsp.) či dokonca ako samostatný druh a podobne. Rôznosť označenia taxonomickej úrovne nič nemení na tom, ktoré kultivary do danej položky patria. Z aktuálneho znenia ICNCP vyplýva, že by mala existovať len jedna úroveň delenia a tá by sa mala volať “Skupina” (s veľkým S; v slovenský textoch často nesprávne s malým s); v starších vydaniach ICNCP sa táto úroveň volala “skupina kultivarov XY” [cv. group] (takto aj napr. Jansen, Siemonsma et al. (1993) a Vossen (1993)) a v ešte starších vydaniach ICNCP sa volala “konvarieta “ [convar.] (takto aj napr. v Červenka et al. (1986) či v Dostála a Červenka (1991)). Súčasná literatúra (a samozrejme aj literatúra z čias pred 1. vydaním ICNCP) a právne predpisy však toto pravidlo väčšinou ignoruje/-jú a používa/-jú (tak ako to napokon dovoľuje aj ICN) buď len jednu úroveň delenia nazvanú varieta [var.] alebo viaceré úrovne delenia nazvané konvarieta [convar.] - varieta [var.] (a prípadne aj subvarieta [subvar.]) - forma [f.].
Slová kapusta, kel atď..
O významoch slova kapusta pozri kapusta. 
Ako vidno vyššie, v slovenských názvoch niektorých druhov kapusty obyčajnej sa namiesto slova kapusta alternatívne používa slovo kel. Konkrétne sa ako kel v užšom zmysle označuje hlávkový kel (=kel v najužšom zmysle), ružičkový kel, všetky druhy z taxónu Brassica oleracea convar. acephala (prípadne okrem hlúbovej kapusty) a problematický taxón tisíchlavý kel (dnes obyčajne taxonomicky stotožňovaný s kŕmnou kapustou); takto definovaný kel netvorí taxonomickú jednotku (jedinú výnimku tvorí jeden dosť atypický systém – pozri nižšie pod Malý (1998): Brassica oleracea convar. oleracea). V širšom zmysle sa ako kel označuje: staršie aj brokolica (špargľový kel), občas aj čínska brokolica (čínsky kel); inak povedané, ako kel sa v širšom zmysle dá označiť každá pestovaná kapusta obyčajná okrem hlávkovej kapusty, karfiolu a kalerábu. Okrem toho sa v prekladoch z angličtiny (najmä európskych predpisov) zvykne nevhodne používať slovenské slovo kel ako preklad anglického slova “kale” (je to nevhodné, lebo anglické slovo kale nezahŕňa práve hlavný typ slovenského kelu – kel hlávkový); o anglickom slove kale pozri nižšie. 
Etymológia slovenských slov a nemčina.
Slovenské slovo kel pochádza z hornonemeckého (čiže na juhu nemecky hovoriacich krajín sa vyskytujúceho) nárečového slova Köhl/Kehl, ktoré pôvodne znamenalo to isté, čo dnešné spisovné slovo Kohl (pozri nižšie), ale neskôr znamenalo a dodnes znamená prevažne kučeravý kel alebo hlávkový kel, pričom špeciálne hlávkový kel znamená najmä vo východnom Rakúsku, a to aj v podobách Kelch [vyslov: kö(l)ch]/Kälch [vyslov: kö(l)ch]/Kölch/Kehlig.. Nemecké slovo Kohl/Köhl atď. vzniklo v ranom stredoveku z latinského slova caulis, ktoré vtedy znamenalo stonkový kel (t. j. Brassica oleracea var. viridis), ale pôvodne znamenalo stonku, stopku, byľ, lodyhu, (kapustný) hlúb Z nemčiny pochádza nielen slovenské slovo kel, aj slovenské slová kapusta (starohornonem. kappust), karfiol (nem. Karfiol), kaleráb (nem. Kohlrabi, Kellrabl, Kellrüben a pod.), špargľový kel (nem. Spargelkohl) a ako kalky asi aj niektoré ďalšie názvy (kŕmny kel – Futterkohl, kravská kapusta – Kuhkohl atď.). V súčasnej spisovnej nemčine sa názvy všetkých druhov kapusty obyčajnej v zásade tvoria spojením nejakého prívlastku so slovom Kohl (napr. Krauskohl = kučeravý kel). V prípade hlávkového kelu, brokolice, karfiolu a kalerábu existujú alternatívne aj jednoslovné špeciálne označenia (konkrétne: Wirsing, Brokkoli, Karfiol a Kohlrabi). V prípade hlávkovej kapusty (v širšom zmysle aj hlávkového kelu a v minulosti aj časti Brassica oleracea var. ramosa a var. viridis) sa používa namiesto slova Kohl alternatívne aj slovo Kraut (napr. Weißkohl/Weißkraut/Kraut = biela hlávková kapusta).. Nemecké slovo Kohl môže mať (v botanike) celkovo tieto významy: 1. kapusta (rod Brassica), 2. kapusta obyčajná (čiže Brassica oleracea), 3. ako bod 2 + niektoré ďalšie taxóny z rodu Brassica, konkrétne + kapusta čínska (Brassica chinensis) + kapusta pekinská (Brassica pekinensis) + kapusta repková stopková (Brassica napus ssp. napus var. pabularia) a prípadne aj brokolica raab (Brassica ruvo, =Brassica rapa var. cymosa, nem. Wildbroccoli alebo Stängelkohl), 4. hlávková kapusta (Brassica oleracea var. capitata), najmä biela, 5. (zelený) kučeravý kel (Brassica oleracae var. sabellica)
Čeština.
Pre súčasnú češtinu platí:
V dávnej češtine však slovo kapusta znamenalo (tak ako dnes v slovenčine) primárne Brassica oleracea var. capitata, a v češtine 19. storočia (keď už české slovo kapusta znamenalo primárne hlávkový kel – Brassica oleracea var. sabauda) sa ako kapusta (podobne ako vtedy aj v slovenčine ) označoval buď rod Brassica alebo druh Brassica oleracea. Slovo zelie (a pod.) sa najmä v minulosti a v nárečiach vyskytuje aj v slovenčine – pozri v článku kapusta obyčajná hlávková.
Angličtina.
V angličtine možno pestovanú kapustu obyčajnú pojmovo rozdeliť na nasledujúce „typy“ (ak sa použijú najbežnejšie definície jednotlivých pojmov): cabbage, kale, collard, cauliflower (karfiol), broccoli (brokolica), brussels sprouts (ružičkový kel) a kohlrabi (kaleráb). Problematické sú len prvé tri z uvedených názvov:
Príklady systematík.
Systematika kapusty obyčajnej je v literature uvádzané značne nejednotne. Nasledujúce príklady systematík sú vybrané tak, aby čo najlepšie reprezentovali všetky v súčasnosti sa vyskytujúce typy delenia.
Poznámka: V položkách obsahujúcich v celom názve viac než jeden stupeň delenia medzi druhom a varietou sú tieto medzistupne kvôli prehľadnosti z názvu väčšinou vynechané (napr. namiesto Brassica oleracea convar. capitata var. sabauda je uvedené len Brassica oleracea var. sabauda)
Systémy obsahujúce len jednu úroveň delenia.
Rôzne zdroje (2002 – 2014).
Brassica oleracea:
Vysvetlivky: 
Podobné delenie (s vedeckými názvami tvorenými rovnako ako v Goliašová et al. (2002)) má Chauvet (2014) s nasledujúcimi odlišnosťami: Skupina Sabellica je rozdelená na Skupinu Sabellica a Skupinu Selenisia, namiesto názvu Viridis má názov Acephala a namiesto Skupiny Capitata má tri taxóny – Skupina Capitata (v užšom zmysle, teda biela hlávková kapusta guľatá), Skupina Rubra (teda červená hlávková kapusta) a Skupina Pyramidalis (teda špicatá kapusta). V iných systémoch sa zvykne hlávková kapusta tiež deliť na dve skupiny (biela hlávková kapusta a červená hlávková kapusta) alebo tri skupiny (biela hlávková kapusta guľatá, červená hlávková kapusta, špicatá kapusta), ale toto delenie sa najčastejšie robieva na úrovni foriem (lat. forma) v rámci hlávkovej kapusty (teda v rámci var. capitata, resp. v rámci Skupiny capitata) - porov. napr..
Podobné delenie obsahuje Thesaurus of Agricultural Organisms (1990) s nasledujúcimi odlišnosťami: 1. Názvy sú utvorené ako v GRIN ale s vynechaním slova “var.” (napr. namiesto Brassica oleracea var. sabauda je Brassica oleracea sabauda), 2. Čínska brokolica tvorí samostatný druh Brassica alboglabra, 3. Uvedené sú ďalšie dva taxóny: Brassica oleracea fimbriata (v iných deleniach je obyčajne pod sabellica) a Brassica oleracea millecapitata (tisíchlavý kel, v iných deleniach je obyčajne pod ramosa) . Treba ale dodať, že názvy rastlín utvorené spôsobom “Brassica oleracea sabauda” sú v rozpore s dnešným aj vtedajším znením tak ICN ako aj ICNCP; podľa ICN majú mať správne podobu “Brassica oleracea subsp. sabauda”
Rôzne zdroje (1973 – 2005).
Brassica oleracea:
Poznámky/vysvetlivky: 
Marhold (2011).
Brassica oleracea:
Poznámky: 1. K. Marhold je Slovák. 2. Takéto delenie kapusty obyčajnej je veľmi zriedkavé.
Systémy obsahujúce viac ako jednu úroveň delenia.
Gladis a Hammer (2002).
Brassica oleracea:
Podobný systém je uvedený v Jäger et al. (2007), ale je obmedzený na taxóny vyskytujúce sa v strednej Európe a úroveň “konvarieta” je z deleneia vynechaná.
Diederichsen in: Hanelt et al. (2001).
skupina [druhov] Brassica oleracea:
Rovnaký systém uvádza Liberei et al. (2007), ale je (asi omylom) vynechaná položka convar. fruticosa/var. ramosa a divá kapusta je zaznačená ako keby išlo o poddruh platný aj pre pestované rastliny (Diederichsen striktne oddeľuje divú kapustu od ostatných, teda pestovaných druhov).
Rhodes (1999).
Brassica oleracea:
Malý (1998), Koudela (2010).
Brassica oleracea:
Rovnaké delenia uvádza. Podobné delenie používa aj Valšíková (2010), ale: 1. Hlávkový kel nie je zaradený pod convar. oleracea, 2. Kučeravý kel je uvedený len ako špecifická forma nazvaná “convar. oleracea var. acephala f. crispa”, 3. Karfiol (zrejme omylom) nie je zaradený pod convar. botrytis.
Poznámky: Toto veľmi osobité delenie sa, zdá sa, vyskytuje len v časti českej a slovenskej poľnohospodárske literatúry, inde sa nevyskytuje. Okrem toho je v tomto systéme z taxonomického hľadiska nesprávne spracovaný taxón “acephala”, pretože je zaradený v systéme na dvoch rôznych miestach dvoma úplne rôznymi spôsobmi.
Jansen, Siemonsma et al. (1993) a Vossen (1993).
Brassica oleracea:
Codex Alimentarius (1993).
rod Brassica:
Lizgunova et al. in: Flora SSSR (1984).
agregát [druhov] Brassica aggr. oleracea (t.j. strednomorsko-európske druhy kapusty):
Poznámka: Zdroj uvádza aj druh Brassica sylvestris (patria doň taxóny incana a pod. [porov. vyššie napr. Diederichsen]), ale z textu nie je jasné, či tento druh patrí tiež pod “Brassica aggr. oleracea” alebo mimo neho.
Betina et al. (1975).
rod Brassica:
Poznámky:
Nieuwhof (1969).
Brassica oleracea:
Vuľf a Malejev (1969).
rod Brassica:
Podobný systém má Lizgunova (1948), ale bez Brassica fimbriata a Brassica alboglabra, a niektoré iné ruské texty.
Helm (1963).
Brassica oleracea:
Podobné delenie má Mundt et al. (1992)/Hegi et al. (1986/1963) s tým rozdielom, že: 1. namiesto var. ramosa sú dva taxóny: var. ramosa a var. millecapitata, 2. var. selenisia je zaradená pod var. sabellica, 3. divé taxóny ani Brassica oleracea var. oleracea nie sú uvedené.
Hegi (1919).
Brassica oleracea:
Poznámka: Veľké písmená v niektorých názvoch (napr. Sabauda, Botrytis...) nie sú preklep, pretože Hegi ich tak výslovne uvádza.