Minimálna mzda na Slovensku

Minimálna mzda na Slovensku je najnižšia mesačná a hodinová mzda, ktorú zamestnávatelia musia zo zákona platiť svojim zamestnancom na Slovensku. Výšku minimálnej mzdy určuje slovenská vláda nariadením. Výška minimálnej mzdy v roku 2024 je 750 eur, čo vychádza 4,310 eur na hodinu. V roku 2019, keď bola minimálna mzda 520 eur, za ňu pracovalo 217-tisíc ľudí, teda štyri percentá Slovákov.
Právne predpisy.
Nárok na minimálnu mzdu na Slovensku určuje zákon č. 311/2001 Z. z. Zákonníka práce, konkrétne § 119. Výšku minimálnej mzdy ustanovuje nariadenie vlády Slovenskej republiky. Inštitút minimálnej mzdy upravuje zákon č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov.&lt;ref name="663/2007"&gt;&lt;/ref&gt; Na Zákonník práce odkazuje aj § 1 ods. 4 zákona č. 552/2003 Z.z. o výkone práce vo verejnom záujme.
Z medzinárodných zmlúv o minimálnej mzde pre Slovensko platí dohovor Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o vytváraní mechanizmu určovania minimálnej mzdy č. 26 z roku 1928 a dohovor MOP o mechanizme určovania minimálnej mzdy v poľnohospodárstve č. 99 z roku 1951, ktorými sa Slovenská republika zaviazala.
Pracovnoprávne vzťahy.
Minimálna mzda sa (podľa zák. č. 663/2007 Z.z. a zák. č. 552/2003 Z.z.) vzťahuje na pracovnoprávne vzťahy (t.j. 1. na pracovné pomery v súkromnom sektore i pri výkone práce vo verejnom záujme, a 2. na dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru) a na “obdobné pracovné vzťahy” (t.j. myslia sa najmä platy v štátnej službe a platy sudcov a prokurátorov ), pričom do roku 2012 sa minimálna mzda nevzťahovala na dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru. Keďže sa teda minimálna mzda vzťahuje aj na práce vo verejnom záujme a na štátnu službu resp. na práce „na dohodu“, v ktorých zamestnanci dostávajú „platy“ resp. „odmeny“, a nie „mzdy“, vzťahuje sa minimálna mzda (terminologicky) aj na platy resp. odmeny, nielen na mzdy.
Nariadenie vlády.
Zákon o minimálnej mzde k výške minimálnej mzdy uvádza:
Zamestnávateľ, ktorý pri odmeňovaní zamestnancov postupuje podľa Zákonníka práce, môže so zástupcami orgánov odborových organizácií dohodnúť vyššiu minimálnu mzdu, ako ustanovuje nariadenie vlády; ak u zamestnávateľa nepôsobia zástupcovia orgánov odborových organizácií, môže tak ustanoviť svojím rozhodnutím. Pre členov družstiev, u ktorých je podľa stanov podmienkou členstva aj pracovný vzťah, možno vyššiu minimálnu mzdu ustanoviť uznesením členskej schôdze.“
Ako vzniká minimálna mzda.
Zákon bližšie opisuje, ako vzniká nariadenie vlády o minimálnej mzde. Najprv na začiatku daného roka majú rokovať zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov. Následne platí: 
Kritériami pri všetkých vyššie uvedených dohadovaniach sa o výške minimálne mzdy majú byť podľa zákona najmä „ekonomická a sociálna situácia v Slovenskej republike za dva kalendárne roky predchádzajúce kalendárnemu roku, na ktorý sa navrhuje ustanoviť sumu minimálnej mzdy, najmä ...vývoj a) spotrebiteľských cien, b) zamestnanosti, c) priemerných mesačných miezd v hospodárstve Slovenskej republiky, d) životného minima.“
Minimálne mzdové nároky.
Tzv. minimálne mzdové nároky sú zákonne predpísané násobky minimálnej mzdy (určenej nariadením vlády) pre jednotlivé druhy prác určené podľa náročnosti (násobky sú konkrétne na úrovni jedno- až dvojnásobku minimálnej mzdy) v prípadoch, keď podmienky odmeňovania zamestnancov nie sú dohodnuté v kolektívnej zmluve. Najnižšia mzda v hospodárstve (mimo kolektívnych zmlúv) je teda de facto pre najmenej náročné typy práce na úrovni toho, čo zákon označuje ako „minimálna mzda“, ale pre najnáročnejšie práce je naopak až na úrovni dvojnásobku toho, čo zákon označuje ako “minimálna mzda”.
Doplatok k minimálnej mzde.
Zákon o minimálnej mzde uvádza (§ 3): „(1) Ak mzda zamestnanca za vykonanú prácu nedosiahne v kalendárnom mesiaci sumu minimálnej mzdy, aj keď zamestnanec odpracoval plný pracovný čas v mesiaci ustanovený zamestnávateľom, zamestnávateľ poskytne zamestnancovi doplatok, ktorý predstavuje rozdiel medzi sumou minimálnej mzdy ustanovenou na príslušný kalendárny rok a dosiahnutou mzdou. (2) Pri výpočte doplatku podľa odseku 1 sa do dosiahnutej mzdy zamestnanca nezahŕňa mzda za prácu nadčas, mzdové zvýhodnenie za prácu vo sviatok, mzdové zvýhodnenie za nočnú prácu, mzda za neaktívnu časť pracovnej pohotovosti na pracovisku a mzdová kompenzácia za sťažený výkon práce; do počtu odpracovaných hodín sa nezahŕňajú hodiny práce nadčas a hodiny neaktívnej časti pracovnej pohotovosti na pracovisku.“
História.
Česko-Slovensko patrilo k prvým štátom Európy, ktoré zaviedli minimálnu mzdu. Stalo sa tak v roku 1919 pre niektoré veľmi málo platené povolania. Počas socializmu sa minimálna mzda spájala s prvými tarifnými triedami mzdových stupníc. Všeobecne záväzná zákonná úprava minimálnej mzdy bola v Česko-Slovensku (a na Slovensku) zavedená v roku 1991 nariadením č. 99/1991 Zb. 
V rokoch 1992 až 2002 upravoval minimálnu mzdu zákon č. 1/1992 Zb. o mzde, odmene za pracovnú pohotovosť a o priemernom zárobku. V novembri 1999 bol uvedený zákon č. 346/1999, ktorý stanovil, že výšku minimálnej mzdy bude od toho roku určovať nariadenie vlády.
Kritika.
Podľa niektorých ekonómov minimálna mzda negatívne vplýva na zamestnanosť. Inštitút ekonomických a spoločenských analýz v roku 2013 vydal štúdiu o minimálnej mzde, podľa ktorej spôsobuje nárast nezamestnanosti a najviac škodí nízkopríjmovým a nízkokvalifikovaným skupinám. Štúdia Ministerstva financií z roku 2022 zas zistila, že zvyšovanie minimálnej mzdy v rokoch 2010 až 2018 negatívne ovplyvnilo nezamestnanosť. Podľa analýzy rast minimálnej mzdy o 5 % v priemere súvisel s poklesom zamestnanosti o 0,8 %.