Katalpa bignóniovitá

Katalpa bignóniovitá () je majestátny opadavý strom z rodu katalpa ("Catalpa") z čeľade bignóniovité ("Bignoniaceae"). Prirodzene sa vyskytuje v Spojených štátoch, kde sa jej areál rozprestiera od východného Texasu po južnú Georgiu. Rastie predovšetkým v miernych biómoch. Katalpy sú preslávené alejové stromy, k čomu ich predurčujú nápadne veľké dekoratívne listy a najmä ich okrasný účinok v čase kvitnutia a dozrievania plodov.
Opis.
Katalpa bignóniovitá je strom vysoký 15 až 20 metrov. Koruna je široká, guľovitá. Kôra je hnedasto sivá až sivá, rozpukaná do obdĺžnikovitých platničiek, pozdĺžne pukliny sú hlbšie. 
Púčiky má zoskupené v trojpočetných praslenoch, často v rôznej výške, sú malé 2 až 3 mm, polguľovité, sediace. Púčikové šupiny sú viaceré, široko vajcovité, hrdzavo hnedé, riedko chlpaté. Jednoročné výhonky sú zelené, miestami červenkasté, slabo chĺpkaté, sivasto osrienené, neskôr oranžovo hnedé až sivasto hnedé. Lenticely sú pomerne malé, mierne vystupujúce, hnedasté. Listové stopky sú veľké, elipsovité aj okrúhlasté, s výraznými stopami cievnych zväzkov.
Protistojné stopkaté listy sú dlhé 10 až 20 cm a široké 9 až 15 cm. V obryse sú vajcovité až široko vajcovité, na báze srdcovité alebo široko zaokrúhlené, na vrchole dlho hrotité. Listy sú celistvookrajové alebo s dvoma neveľkými lalokmi. Vrchná strana je tmavšie zelená, matná, spodná svetlejšia, pri rozvíjaní sú chlpaté neskôr výrazne chlpaté len na žilách. Po rozotrení nepríjemne páchnu. Listová stopka je dlhá 8 až 16 cm.
Kvety sú obojpohlavné, súmerné. Kališné lístky sú 10 až 12 x 6 až 8 mm, široko vajcovité, zelené až červenkasté, lysé. Koruna je 40 až 50 x 25 až 30mm, lievikovito zvončekovitá, s nerovnakým korunným lemom, ktorý má v hornej časti tri väčšie a v dolnej časti dva menšie laloky, tie sú na okraji nepravidelne vykrajované. Koruna je biela, vnútri s dvoma žltými pásikmi a viacerými červenkasto hnedými bodkami. Má dve tyčinky, ktoré sú kratšie ako čnelka, blizna je dvojlaločná. Kvety sú zoskupené do priameho kužeľovitého súkvetia, dlhého 15 až 20 cm.
Plodom je 20 až 30 cm dlhá a 6 až 8 mm široká valcovitá tobolka svetlohnedej farby, ktorá puká dvoma chlopňami. Plody vyrastajú v metlinách na 20 až 40 mm dlhých stopkách. Semeno je dvojstranne blanito lemované, striebristo sivé, s lemom 25 až 30 x 6 mm, ktorý má na koncoch jemné dlhé vlásky. Semená sú zoskupené vo väčšom počte okolo stredného stĺpika.
Rozšírenie.
Katalpa bignóniovitá je pôvodne rozšírená v juhovýchodnej časti severoamerického kontinentu, od Georgie cez Floridu a Mississippi do Louisiany. Mimo oblasti pôvodného výskytu bola introdukovaná v Španielsku, strednej Európe, južných oblastiach európskeho Ruska, Číne, západných Himalájach a v Kórei.
Ekológia.
Katalpa bignóniovitá rastie v nížinách až pahorkatinách, v zmiešaných listnatých lesoch na úrodných pôdach. Je to polotôňomilná drevina, náročná na obsah živín v pôde, poškodzujú ju silné mrazy. Kvitne od júna do augusta a jej plody dozrievajú v októbri.
Využitie.
Katalpy sú preslávené alejové stromy, k čomu ich predurčuje majestátny vzrast, nápadne veľké dekoratívne listy, esteticky pôsobivá textúra listnatých korún, a najmä veľmi okrasný účinok kvitnúcich stromov i zaujímavý vzhľad v čase dozrievania plodov, ktoré zostávajú v korunách aj po opadnutí listov. Pletivá katalpy obsahujú iridoidy (katalpol), ktoré majú liečivé vlastnosti a sú účinné ako diuretikum, antiseptikum, kardiakum, laxatívum a sedatívum. Korene, ako aj tobolky s plodmi sú však jedovaté.