burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Mudvayne

Mudvayne je americká heavy metalová skupina založená v roku 1996 v Peorii v štáte Illinois, USA. 
História.
Po odchode basáka Shawna Barclaya v roku 1998, prichádza do Mudvaynu talentovaný hudobník Ryan Martinie, ktorý nasmeroval štýl hudby kapely viac do progresívneho rocku.
V minulosti táto kapela vystupovala na verejnosti inkognito v špeciálnych mejkapových farebných maskách, čím si spôsobili to, že si ich ľudia plietli s kapelou Slipknot. U ostatných čo ich poznali, boli považovaní za napodobeninu Slipknotu. V súčasnosti odhalili svoju identitu. 
Ich skladby zazneli ako hlavné motívy v dvoch hororoch "Loď duchov" (skladba "Not Falling") a skladba "Forget To Remember" vo filme Saw "2". Za video ku skladbe "Dig" získali sošku na MTV Video Music Awards v roku 2001.
Hudba.
Skupina je považovaná nu metalovú, prípadne sa zaraďuje pod žáner alternatívny metal. Na rozdiel od kapiel ako Slipknot či System of a Down je ich hudba oveľa viac zložitejšia, čo sa týka štruktúry skladieb. 
Dominuje u nich ostrý stredne vysoký vrieskavý vokál, kombinovaný čistým výrazným spevom, barytónovo naladená gitara, extravagantná technická hra na base a dynamicko-technické bicie. Pri počúvaní skladieb sa stretnete hlavne s veľkou dávkou progresivity, kreativity a dych vyrážajúcej, správne načasovanej disharmónie. Baladickou skladbou jemnejšieho charakteru je pieseň "A World So Cold" z albumu "The End of All Things to Come". Bol k nej natočený aj videoklip, ktorý nájdete tu:
Humahuaca (department)

Humahuaca je department argentínskej provincie Jujuy. Na severe hraničí s departmentom Yavi, na východe s provinciou Salta, na juhu s departmentom Valle Grande, departmentmi Tilcara a Tumbaya a na západe s departmentom Cochinoca. Hlavné mesto má rovnaký názov Humahuaca.
Río Negro

Río Negro môže byť:
Rio Negro môže byť:
Negro

Negro (čierny po španielsky a po portugalsky) môže byť:
Palace of Mirrors

Palace Of Mirrors je názov piateho albumu experimentálno- avantgardnej hudobnej skupiny Estradasphere. Album bol vydaný 19. septembra 2006. Album ponúka 59 minút kvalitnej, tentokrát čisto inštrumentálnej hudby. Album trpí na extra originalitu a to znamená, že každá skladba má úplne iný žánrový charakter, niektoré skladby spája len typická eklektická etno-progresívno-džezová atmosféra.
Mulhouse

Mulhouse (, historicky ) je mesto na východe Francúzska, blízko švajčiarskej a nemeckej hranice. Je to najväčšie mesto v departmente Haut-Rhin () a po Štrasburgu druhé najväčšie mesto v regióne Grand Est.
Dejiny.
Dejiny Mulhouse sa začínajú v 12. storočí. V stredoveku bolo súčasťou Alsaského panstva, ktoré patrilo do Svätej rímskej ríše nemeckého národa. Od 14. storočia bol slobodným mestom a neskôr sa stalo súčasťou Švajčiarskej konfederácie až do roku 1798. Mulhouse sa spolu s celým regiónom Alsaska stali predmetom konfliktu medzi Francúzskom a Nemeckom. Po prusko-francúzskej vojne patrilo v rokoch 1871 – 1918 do novovzniknutého Nemeckého cisárstva. 7. – 10. augusta 1914 sa tu odohrávala bitka o Mulhouse v rámci prvej svetovej vojny. Od roku 1918 do 1940 patrilo Francúzsku, následne bolo na päť rokov okupované nacistickým Nemeckom. Až krátko pred koncom druhej svetovej vojny sa obnovili pomery spred vojny a mesto sa dostalo pod správu Francúzska.
Kultúra.
Mulhouse má viacero pamiatok a veľké množstvo domov je postavené podľa tradičnej architektúry. Radnica () je postavená v roku 1553 v renesančnom štýle. Dominantou mesta je kostol sv. Štefana. V meste je "Musée National de l'Automobile de Mulhouse" (), múzeum železníc a väčšie priemyselné časti.
Doprava.
Neďaleko Mulhouse sa nachádza medzinárodné letisko Basel-Mulhouse-Freiburg International Airport, ktoré spája okolitý región so svetom. Medzi letiskom a mestom premáva pravidelne Shuttle Bus. V súčasnosti existuje aj priame letecké spojene do Bratislavy. Mulhouse je napojený na diaľnicu A35 a A36.
V roku 2006 začalo mesto spájať nové električkové spojenie – "Le TramTrain".
Árnosť

Árnosť alebo arita funkcie alebo operácie je v logike, matematike a počítačovej vede počet argumentov alebo operandov funkcie. Árnosť relácie je počet domén v zodpovedajúcom karteziánskom súčine.
Termín „árnosť“ sa primárne používa pri operáciách. Ak "f" je funkcia "f" : "S""n" &gt; "S", kde "S" nejaká množina, potom "f" je operácia a "n" je jej árnosť. 
Árnosti väčšie ako 2 sa v matematike vyskytujú zriedkavo, okrem špecializovaných oblastí, a árnosti väčšie ako 3 sa zriedkavo vyskytujú v teoretickej počítačovej vede (hoci v praktickom počítačovom programovaní je obvyklé definovať funkcie s viac ako 3 argumentmi).
Príklady.
Termín "árnosť" sa bežne používa málo. Napríklad namiesto výrazov "árnosť operácie sčítanie je 2" alebo "sčítanie je operácia s árnosťou 2" sa zvyčajne používa výraz "sčítanie je binárna operácia".
Vo všeobecnosti sa označovanie funkcií alebo operátorov s danou árnosťou riadi konvenciou podobnou tej, ktorá sa používa pre "n"-árne číselné sústavy ako napríklad binárna (dvojková) a hexadecimálna (šestnástková). Kombinujeme latinský prefix s -árnou koncovkou, napríklad:
Nulárnosť.
Niekedy je užitočné považovať konštantu za operáciu s árnosťou 0 a preto ju nazývať "nulárna".
Aj v nefunkcionálnom programovaní môže mať funkcia bez argumentov význam (a nie nutne konštanta) pre vedľajšie efekty. Často tieto funkcie majú fakticky nejaký "skrytý vstup", ktorým môžu byť globálne premenné, vrátane celkového stavu systému (čas, voľná pamäť, ...). Posledne menované sú dôležité príklady, ktoré zvyčajne tiež existujú v „čisto“ funkcionálnych programovacích jazykoch.
Unárnosť.
Príklady unárnych operátorov v matematike a v programovaní obsahujú unárny mínus a plus, inkrementové a dekrementové operátory v jazykoch typu C (nie v logických jazykoch), a funkcie faktoriál a absolútna hodnota v matematike. Operátor dvojkový komplement a operátory adresovej referencie sú príklady unárnych operátorov v matematike a programovaní.
Binárnosť.
Väčšina operátorov používaných v programovaní má binárnu formu. Pre programovanie a matematiku to môžu byť operátor násobenia, operátor sčítania, operátor delenia. Logické predikáty ako "OR", "XOR", "AND", "IMP" sa typicky používajú ako binárne operátory s dvomi odlišnými operandami.
Ternárnosť.
Od programovacích jazykov C, C++, C#, Java, Perl a ich variantov pochádza ternárny operátor codice_1, ktorý voláme aj podmienkový operátor, majúci 3 parametre.
n-árnosť.
Z matematického hľadiska môže byť funkcia s "n" argumentmi vždy považovaná za funkciu jediného argumentu, ktorý je element nejakého súčinu priestorov. Ale konvenciou môže byť považovať ich na účely zápisu za "n"-árne funkcie, ako napríklad viaclineárne zobrazenia (ktoré nie sú lineárne zobrazenia nad súčinom priestorov, ak "n"≠1).
To isté platí pre programovacie jazyky, kde funkcie s viacerými argumentmi môžu byť vždy definované ako funkcie s jedným argumentom nejakého komplexného typu alebo „štruktúra“.
Iné označenia.
Alternatívne názvoslovie je odvodené podobnou formou zo zodpovedajúcich gréckych základov, napríklad "medadický", "monadický" (unárny), "dyadický" (binárny), "triadický", "polyadický"...
Pás (algebra)

Pás je pologrupa, ktorej operácia je idempotentná. To znamená, že pre každý prvok formula_1 pásu platí
Pojem pásu nachádza dôležité uplatnenie v rôznych matematických odvetviach, najmä však v teoretickej počítačovej vede.
Špeciálne triedy pásov.
Polozväzy.
Každý komutatívny pás je polozväz (v algebrickom zmysle slova) a naopak.
Štvoruholníkové, pravo-nulové a ľavo-nulové pásy.
Štvoruholníkový pás je pás, v ktorom pre každé tri prvky formula_6 platí
Tejto vlastnosti sa niekedy hovorí štvoruholníková vlastnosť.
Napríklad pre dané ľubovoľné neprázdne množiny I a J možno definovať pologrupovú operáciu na formula_8 predpisom
Výsledná pologrupa je štvoruholníkový pás, lebo 
Ľavo-nulový pás je pás splňujúci xy = y. Symetricky pravo-nulový pás splňuje xy = x. V určitých pravo-nulových a ľavo-nulových pásoch sú štvoruholníkové pásy a fakticky každý štvoruholníkový pás je izomorfný k direktnému súčinu ľavo-nulového pásu a pravo-nulového pásu.
Regulárne pásy.
Regulárny pás je pás, v ktorom pre každé tri prvky formula_6 platí
Zväz variet pásov.
Zväz variet pásov je spočítateľný. Vyplýva to z toho, že každá equacionálna trieda pásov je určená konečným počtom identít. Variety polozväzov, pravo-nulových a ľavo-nulových pásov predstavujú tri netriviálne minimálne prvky tohoto zväzu.
Zoznam náboženských vodcov v roku 2006

Toto je zoznam náboženských vodcov v roku 2006.
Tenzid

Tenzid je „látka schopná znižovať povrchové napätie na fázovom rozhraní“.
Tenzid ako molekula sa skladá z dvoch častí: hydrofilnej (polárna funkčná skupina) a hydrofóbnej (nepolárna funkčná skupina).
Podľa typu polárnej skupiny sa tenzidy delia:
Asymetria frazém

Asymetria frazém je podstata znakovej povahy frazém, ktorá sa prejavuje v rozčlenenosti formy frazémy a celostnosti jej významu, ktorý nie je súčtom významov jej komponentov.
Autentickosť frazémy

Autentickosť frazémy predstavuje intuitívne postihnutie podstaty referenčnej situácie, ktorú denotuje. Jej apercepcia v reči predpokladá plnú autentickosť subjektov, ktoré sú frazémou v kontakte. Frazéma nič "nezatajuje" a vyžaduje potom od príjemcu plnú citlivosť na hĺbku pochopenia referenčnej situácie, ktorá sa ňou predostiera. Pri plochom použití sa frazéma míňa svojím účinkom. Vo filisterskom a pedantnom úze pôsobí frazéma trápne. To hrozí dosť v pedagogickej praxi, kde vlastne chýba situácia, na ktorú frazéma referenčne odkazuje a ktorá sa len stručne a sucho naznačí, pričom chýba u žiakov aj dostatočná životná skúsenosť s príslušnými situáciami. Úlohou školy je však práve aj príprava na takéto situácie v živote. Adekvátnejšie sa zoznamuje mládež s frazeológiou v umeleckej próze, a to – cestou umeleckého zážitku – v plnej životnej motivácii, ktorá je pre úzus frazém nenahraditeľná.
Autochtónna frazéma

Autochtónna frazéma je domáca, domorodá, pôvodná frazéma; jej opakom je alochtónna frazéma.
Autochtónnosť frazém

Autochtónnosť frazém označuje domáci pôvod frazém.
Proti idiomatickosti frazém, ktorá je symptómom zžitosti frazémy s istou pospolitosťou, pojem autochtónnosti mieri na reálny domáci pôvod frazémy, ktorý nie je bežne zrejmý. Musí sa osobitne dokumentovať historickým a vecným sondovaním, a to všeobecnou históriou širšieho jazykového areálu. Skúma sa to na základe dejín etnických migrácií, kontaktov, trvalých ekonomických a kultúrnych stykov, vrátane etymologických analýz a dejín jazyka a kultúry vôbec. Napokon k tomu pristupuje aj antropologické skúmanie (p. aj univerzálny ľudský zmysel frazém).
Autosémantická frazéma

Autosémantická frazéma je frazéma, ktorá je funkčným ekvivalentom príslušných autosémantických gramatických slovných druhov; porov. menná, slovesná, adjektívna a adverbiálna frazéma; op. synsémantická frazéma.
Bezekvivalentná frazéma

Bezekvivalentná frazéma je frazéma, ktorá nemá v porovnávanom cudzom jazyku frazeologický ekvivalent, napr. slov.: "niekomu cigáni v bruchu vyhrávajú "– nem.: "jemand hat Hunger". Niekedy sa hovorí o bezekvivalentnej frazéme, ak nemá v cudzom jazyku ekvivalent s rovnakou motivačnou bázou, rus.: "бить баклуши" ("biť bakluši") – slov.: "dívať sa pánu bohu do okien, leňošiť, zaháľať"; angl.: "to kick the bucket" – slov.: "otrčiť kopytá, zomrieť"; slov.: "prišiť niekomu niečo za golier" – nem.: "jemandem etwas in die Schuhe schieben", alebo ak frazéma obsahujú isté reálie, napr.: slov.: "ísť do Spiša" – čes.: "jít do Hajan" a podobne.
Biblická frazeológia

Biblická frazeológia je súbor frazém, ktoré pochádzajú z Biblie alebo z iného knižného cirkevného prameňa. Napríklad "babylonská veža, hlas volajúceho na púšti, manna nebeská, Sodoma a Gomora, vypiť kalich horkosti (až) do dna."
Byzantské príslovie

Byzantské príslovie je v tradičnej paremiológii typ príslovia, ktorý okrem vlastného významového jadra obsahoval aj zložky, ktoré explicitne vyjadrovali niektoré okolnosti vzniku príslovia, resp. nejaké jeho ohraničenie, špecifikácie a pod. Byzantské príslovie bývalo spravidla viacvetné a nie všetky jeho zložky boli rovnako obrazné, rovnako frazeologizované. Byzantské príslovie existovalo v istých prípadoch ako vývinový medzistupeň od väčších útvarov (napr. bájok, hádaniek) k vlastným prísloviam, prípadne korešponduje s inými podobnými jednotkami. Porov. wellerizmus.
Celostný význam frazémy

Celostný význam frazémy je význam, ktorého nositeľom je frazéma ako celok. V súvislosti s jeho povahou sa hovorí aj o sémantickej transformácii či obraznosti, prenesenosti alebo metaforickosti (figuratívnosti) významu frazémy. Celostný význam vzniká vo vzájomnej súhre miery frazeologizácie spojenia, jeho konštrukčných daností aj ustálenosti. Popri frazémach s celostným významom, ktorý sa nazýva aj globálnym, vydeľujú aj frazémy s tzv. neglobálnym významom (keď sa význam celej frazémy zreteľne opiera o významy niektorých komponentov). Podobne ako lexikálny význam aj význam frazém má štruktúrny charakter. Jadro celostného významu frazémy tvorí denotačná zložka, povaha denotácie je však vo frazeológii dosť neurčitá. Medzi najdôležitejšie zložky významu frazémy patria konotačné prvky, ktoré sú vo význame frazémy obligátne. Práve ich privilegované postavenie v štruktúre frazeologického významu podmieňuje istú nekonkrétnosť vecného denotátu frazémy.
Citátová frazéma

Citátová frazéma je frazéma prevzatá z cudzích jazykov, ktorá sa aj v prijímajúcom jazyku vyjadruje vo svojej pôvodnej (cudzojazyčnej) podobe. Do tohto pojmu nepatria frazémy, ktoré majú iba nejaký prvok cudzojazyčný, patria sem iba jednotky, ktoré sú ako celok prevzaté z iného jazyka. Môžu to byť jednotky, ktoré už v pôvodnom jazyku mali platnosť frazémy ("cum grano salis, last but not least"), alebo jednotky, ktoré boli v pôvodnom jazyku nefrazeologickými (napr. odbornými) výrazmi (napr. "corpus delicti "– pôv. právnický termín, "persona non grata "– výraz z diplomatickej terminológie) a až v prijímajúcom jazyku sa frazeologizovali. Niektoré z bežnejších citátových frazém sa dosť často uplatňujú aj v kalkovanej podobe ("in medias res – k veci, bez úvodu"). Citátové frazémy majú štylistickú platnosť výrazných knižných prostriedkov.
Citový akcent

Citový akcent je funkčný aspekt frazémy. Súvisí s aktuálnou situáciou a komunikačnou aktivitou hovoriaceho.
Comparandum (jazykoveda)

Comparandum je prvá časť základnej trojčlennej schémy prirovnania, t. j. jeho prirovnávaná časť.
Comparatum (jazykoveda)

Comparatum je tretia časť základnej trojčlennej schémy prirovnania, t. j. jeho prirovnávajúca časť.
Čiastočná frazeologizácia

Čiastočná frazeologizácia je frazeologizácia i frazeologizované spojenie.
Člen frazémy

Člen frazémy i zložka frazémy i komponent frazémy je súčasť zloženia frazémy, ktorou je slovo, v ktorom však došlo k modifikáciám jeho uzuálnych vlastností. Preto niektoré frazeologické teórie členy frazémy označujú ako "neslová" alebo ako bývalé slová. Novšie teórie však z viacerých dôvodov (najmä ľahká možnosť aktualizovania prakticky všetkých vlastností slova) pripisujú komponentu frazémy povahu slova. Keďže frazémy sú významovo aj konštrukčne veľmi rozličné, rozdielne sú aj hodnoty jednotlivých členov frazémy. K ich rozlišovaniu možno pristupovať z viacerých hľadísk, najmä z hľadiska štruktúrneho, konštrukčného, tvarového, významového. Aplikáciou takýchto prístupov sa vydeľujú najmä také kategórie členov frazémy, ako sú stály člen a premenlivý člen frazémy, obligátny člen a fakultatívny člen, potenciálny člen a kľúčový člen (kľúčové slovo, resp. oporné slovo) frazémy (p.).
Defrazeologická derivácia

Defrazeologická derivácia je proces vzniku slova z frazeologickej jednotky, napr: "biely ako sneh – snehobiely, lámať si hlavu nad niečím – hlavolam". Niekedy sa tento pojem stotožňuje s frazeologickou deriváciou.
Defrazeologizácia

Defrazeologizácia je zánik frazémy spôsobený buď rozpadom na základe samostatného vývoja komponentov alebo rozkladom frazémy pri aktualizácii priameho významu komponentov.
Deminutívny variant frazémy

Deminutívny variant frazémy je jeden z najproduktívnejších typov slovotvorného variantu frazémy. Vzniká ustáleným zamieňaním ľubovoľnej (najmä substantívnej) zložky frazémy za jej deminutívnu odvodeninu, napr. "vyrásť z detských nohavíc – nohavičiek, vojna ako remeň – vojnička ako remeň". Tento typ variantnosti sa vyznačuje istými štylistickými odchýlkami od základného variantu a niekedy prináša aj malé významové posuny v platnosti frazémy.
Denotátor frazémy

Denotátor frazémy je materiálne (komponentné a konštrukčné) stvárnenie frazémy videné vo vzťahu k jej denotátu.
Derivácia frazémy

Derivácia frazémy je proces, pri ktorom je frazeologická jednotka modifikovaná buď derivačnou zmenou komponentu frazeologickej jednotky, paradigmatickou zmenou v štruktúre frazémy alebo rozšírením spojenia o ďalší, funkčne odlišný (veľmi často verbalizačný) komponent, pričom dochádza k zmene jej syntaktickej funkcie. Príkladom prvého typu derivácie je spojenie "anjelská trpezlivosť – anjelsky trpezlivý", "plávať proti prúdu – plavba proti prúdu", príkladom druheho spôsobu derivácie sú frazeologizmy "dlhá chvíľa – z dlhej chvíle", a príkladom tretieho typu derivácie sú frazémy: "veľká voda – prihrnúť sa ako veľká voda, dlhá chvíľa – čítanie na dlhú chvíľu, Scylla a Charybda – preplávať medzi Scyllou a Charybdou. "Niekedy sa derivácia označuje aj termínom → transformácia (Filipec – Čermák, 1985). Od frazeologickej derivácie treba odlišovať → defrazeologickú deriváciu, pri ktorej ide o vznik slov z frazeologických jednotiek. Často sa však pod pojem frazeologická derivácia zahŕňa aj tento jav. (Rojzenzon, 1973, s. 84-85, Bierich a kol., 1993, s. 14). Porov. gramatická derivácia, kategoriálna polyfunkčnosť, kategoriálno-synkretická frazéma, transpozícia
Designát frazémy

Designát frazémy je pojmová, resp. výroková zložka významu frazémy, ktorá býva často dosť vágna (mnohé frazémy sú kategoriálne ambivalentné, a tak aj ich designát býva pomerne neurčitý, situáciu s jeho určovaním ešte viacej komplikuje takmer obligátna prítomnosť konotačných zložiek vo význame frazémy).
Designátor frazémy

Designátor frazémy je materiálne (komponentové a konštrukčné) stvárnenie frazémy videné vo vzťahu k jej designátu.
Deštrukcia frazémy

Deštrukcia frazémy je druh aktualizačného postupu, pri ktorom sa zámerne alebo aj mimovoľne (a teda zväčša chybne) zasahuje do stvárnenia frazémy alebo do zvyčajných spôsobov jej zapojenia do kontextu, takže výsledkom je úplné rozbitie jej ustáleného významu, jej obraznosti aj štylistickej platnosti. Mimovoľná alebo nedomyslená deštrukcia vedie v lepšom prípade k aktualizácii vlastných významov príslušných slov, v horšom prípade môže vyústiť až do nezrozumiteľného výrazu, príp. do prázdneho verbalizmu. Zámerná deštrukcia cieľavedome stavia jednak na zapájaní jednotlivých zložiek do vlastných kontextov, jednak na dostatočnej signalizácii príslušnosti týchto zložiek do danej frazémy. Napr. Štrasserova báseň Dážďovka jar má takéto verše: "Marec, leje. Sneh je na hniličku. (Kvapky prikladajú uši k zemi). Srdce, viazané v koži, (tak nepravidelne si ma preklepáva.) Napokon, jar vždy šla cez mŕtvoly". Až posledné slovo básne ("mŕtvoly") ukáže na jej začiatok, a tak sa odkryla deštruovaná, úplne rozložená frazeologizovaná pranostika "Marec – poberaj sa, starec."
Diachrónna frazeológia

Diachrónna frazeológia alebo historická frazeológia je oblasť frazeológie skúmajúca frazeologický fond a systém v určitých etapách jeho vývinu z aspektu porovnávania s ostatnými vývinovými obdobiami.
Diachrónny výskum frazeológie

Diachrónny výskum frazeológie je výskum frazeologického fondu a jeho systému z hľadiska diachrónnej frazeológie. Ide o výskum určitých štruktúrno-gramatických, štruktúrno-sémantických a iných osobitostí frazeologického fondu hociktorého vývinového obdobia. Medzi hlavné úlohy tohto výskumu patrí postihnutie dlhodobého vývinového frazeologizačného procesu, zistenie historických prototypov frazém, ktorými sú často voľné spojenia. Výskum sa zameriava na frazeológiu jednak z čisto jazykovej stránky z hľadiska vzniku a vývinu formy jednotlivých frazém, ich sémantiky a funkcie, jednak sleduje etymologickú stránku frazém v širšom zmysle.
Didaktická efektívnosť frazeológie

Didaktická efektívnosť frazeológie je osvojovanie frazeológie prostredníctvom spojenia reči s komunikatívnymi situáciami bežného života. Pritom nejde len o osvojenie frazém, ale aj o získanie morálneho poučenia z nich.
Distribúcia frazém

Distribúcia frazém je okolie frazém, dané sumou všetkých jej výskytov vo vzťahu k iným prvkom. Pri distribúcii frazém možno určiť jej kvantitatívnu zložku – frekvenčnú charakteristiku a kvalitatívnu zložku – sémantickú povahu záväzných valenčných prvkov alebo minimálneho okolia frazém. Niekedy sa rozlišuje tzv. vonkajšia distribúcia frazém (vzťahy komponentov a samotnej frazémy k jej slovnému okoliu) a tzv. vnútorná distribúcia (vzťahy medzi komponentmi frazém navzájom). Ďalej sa niekedy rozlišuje reálna distribúcia (schopnosť frazém vystupovať v reálnom slovnm okolí pri konkrétnej realizácii v reči) a potenciálna distribúcia (schopnosť frazém vystupovať v lexikálnom okolí istého typu alebo štruktúry, napr. v jednoduchej vete a v zloženom súvetí.
Distribučná metóda

Distribučná metóda je metóda, skúmajúca morfologicko-syntaktické a lexikálno-sémantické okolie frazém.
Domáca frazeológia

Domáca frazeológia je vrstva frazeologických jednotiek konkrétneho jazyka, ktoré v ňom vznikli (najčastejšie frazeologizáciou voľných slovných spojení) v rôznych obdobiach jeho vývoja. Odráža národnú špecifiku frazeológie daného jazyka, pretože frazémy patriace do domácej frazeológie sa vyskytujú (s výnimkou ich prevzatia do iného jazyka alebo vzniku paralelných frazém v rôznych jazykoch) iba v tomto jazyku. V slovenčine patria do domácej frazeológie napríklad jednotky "vyjsť na mizinu, brať niekoho na paškál, dlhý ako týždeň pred výplatou, sprostý ako tágo "a i.
Druhotná transpozícia frazémy

Druhotná transpozícia frazémy je
Druhotný význam frazémy

Druhotný význam frazémy je význam frazémy, ktorý vznikol odvodením z už existujúceho (prvotného) významu. Tento typ významu sa vydeľuje iba pri tzv. postupnej frazeologickej polysémii.
Dvojaká skutočnosť frazémy

Dvojaká skutočnosť frazémy je fakt vyplývajúci z obraznej povahy frazém. Obraz tu – už sám osebe ako "východisková mienená skutočnosť" – slúži druhotne, vo vlastnom zmysle ako homologický model "cieľovej skutočnosti", ktorý sa v teórii modelov označuje ako "originál". V semiotike je to proti "obraznej skutočnosti" – tzv. "referenčná skutočnosť", to jest vlastná skutočnosť, o ktorej sa "referuje". Je to podmienené faktom, že obraz "upozorňuje" na isté charakteristické, pre výpoveď relevantné znaky originálnej skutočnosti. Robí to však nie logickou cestou, ale sugestívnym navodením želaného vnímania tejto originálnej skutočnosti. Proti logickému modelu sa frazematický obraz vyznačuje "odhaľovacou", "usvedčovacou" útočnosťou, ktorej prijímateľ výpovede sugestívne podlieha, ako by sa nevedel tomu "ubrániť". V tom spočíva sémiotická frapantnosť frazém (p.).
Dvojitá variantnosť

Dvojitá variantnosť môže byť:
Dvojjazyčný frazeologický slovník

Dvojjazyčné frazeologické slovníky sú slovníky, v ktorých sa podľa frazeografických kritérií spracúva frazeológia dvoch jazykov. 
Pri slovníkovom spracovaní sú možné tieto základné typy ekvivalencie: symetrická ekvivalencia, relatívne symetrická ekvivalencia, asymetrická ekvivalencia. Pri frazémach možno určiť gramatickú a štylistickú charakteristiku pomocou systému kvalifikátorov a uviesť exemplifikačný materiál. 
V sedemdesiatych a osemdesiatych rokoch vzniklo u nás niekoľko dvojjazyčných frazeologických slovníkov, ktoré boli zamerané na školskú prax. Obsahovali od 2 000 do 5 000 frazém: 
V tlači je Slovensko-nemecký frazeologický slovník (E. Ondrčková) a Rusko-slovenský frazeologický slovník (P. Ďurčo a kol.) - stav k roku 1995.
Dvojrozmernosť frazémy

Dvojrozmernosť frazémy (dvojplánovosť) je chápanie frazémy z hľadiska diachrónnej frazeológie. Dvojrozmernosť frazémy je založená na dialektickom napätí a vzťahu medzi pôvodným konkrétnym významom slovného spojenia a jednotným celostným (frazeologickým) významom, ktorý nepredstavuje súhrn významov jednotlivých komponentov. Pôvodný konkrétny obraz frazémy sa zachováva v podobe vnútornej formy frazémy, v podobe konkrétnej predstavy, ktorá motivuje druhotný (frazeologický, celostný) význam celého spojenia, napr. "zahryznúť do kyslého jablka, mať na rováši u niekoho niečo."
Dynamika frazeológie

Dynamika frazeológie je celkový stav frazeológie v hociktorej etape jej vývinu, vyznačujúci sa napriek mnohostrannej ustálenosti frazeológie jej rozmanitými premenami. Premenlivosť frazeológie sa môže dotýkať samej existencie istých frazém (napr. vzniku nových a ústupu už existujúcich frazém), rozvoja variantnosti frazém (opäť vznik nových a ústup niektorých spomedzi už existujúcich variantov), rozširovania alebo zužovania radu paradigmatických foriem pri jednotlivých frazémach, frazeologickej derivácie (teda vzniku nových frazém na báze už existujúcich frazém), vzniku alebo ústupu jednotlivých významov pri konkrétnych frazémach, prehodnocovania štylistických vlastností frazém, ako aj rozličných možností parafrázovania (aktualizovania) frazém. Uvedené mnohoraké možnosti obmieňania frazém zaraďujú frazeológiu medzi tie oblasti jazyka, v ktorých sa dynamika prejavuje veľmi výrazne a zreteľne.
Dysfemická frazéma

Dysfemická frazéma alebo dysfemistická frazéma je podľa J. Mihála (1959) skupina štylisticky príznakových frazém, ktoré vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o triedenie frazém z hľadiska štylistiky. Za disfemistické frazémy J. Mihál pokladá: "tárať dve na tri, smrť ho preskočila, zadrhnúť sa konopou "a iné.
Ekvivalentnosť frazémy so slovom

Ekvivalentnosť frazémy so slovom je v začiatkoch rozvíjania modernej frazeologickej teórie určujúca vlastnosť frazémy, ktorá sa pokladala za základný poznávací znak (kritérium) frazeologickosti istého ustáleného spojenia. Neskôr teória ustúpila od uplatňovania tohto kritéria, pretože sa podľa neho z frazeológie automaticky vylučovala celá oblasť frazém s výpovednou platnosťou. Neskôr teória toto kritérium nahradila kritériom súvzťažnosti frazémy so slovom (p.), potom sa s touto vlastnosťou aj naďalej počítalo, ale už nie v platnosti rozhodujúceho kritéria frazeologickosti, resp. nefrazeologickosti slovného spojenia, lež v platnosti jedného z viacerých znakov istých typov frazém.
Eliptický variant frazémy

Eliptický variant frazémy je rečová, nie ustálená skrátená podoba, ktorá vzniká po zapojení frazémy do kontextu s takými slovami, ktoré sú aj zložkami frazémy, alebo pri situačnom opakovaní tej istej jednotky (napr. v dialógu: "Trafila kosa na kameň? – Trafila"). Odlišuje sa teda od skráteného variantu frazémy, ktorý je už v jazyku ustálený (napr. aj slovníkovo zachytený). Pokiaľ elipsa nemení význam frazémy, je to eliptický variant frazémy. Ak by sa elipsou menil, alebo posúval význam frazémy, ide už o syntaktickú aktualizáciu frazémy.
Emocionálnosť frazémy

Emocionálnosť frazémy je komponent konotatívneho obsahu frazém, vyjadrujúci emocionálno-hodnotiaci vzťah hovoriaceho k predmetu vyjadrenia.
Empirický model frazémy

Empirický model frazémy je hierarchicky a štruktúrne usporiadaná schéma zachytávajúca vzťahy lexikálnych prvkov, zaregistovaných pri zisťovaní individuálnych interpretácií frazém bežnými používateľmi jazyka pri psycholingvistických experimentoch.
Etnická špecifickosť frazémy

Etnická špecifickosť frazémy je spočíva vo fakte, že obraznosť frazém, ktorá je ich základom, nie je len hlbším postihnutím situácií po vecnej stránke, lebo prezrádza pritom aj optiku, zorný uhol, etnické hľadisko a mentalitu danej pospolitosti, ako sa to všetko odráža v hlbšom chápaní a riešení životných situácií, a to práve význačne charakteristicky. Preto sa frazeológia pokladá za idiomatické jadro jazyka danej komunity. Frazeológia svojím spôsobom dokumentuje povahu daného jazykového spoločenstva, špecifickosť jeho života, kultúry a histórie. Paradoxné je však pritom, že túto etnickú príznakovosť pociťujú skôr cudzinci než domáca sféra. Tak sa dá vysvetliť, že sa takto prirodzeným tlakom – na jednej strane komunikačných potrieb a – na druhej pohotovej ponuky frapantných, vhodných cudzích frazém v etnických kontaktoch, domáci fond obohacuje. Prebraté frazémy sa stávajú pritom súrodou zložkou domáceho fondu frazém, až tak, že sa začínajú pokladať za rovnako idiomatické (p. autochtónnosť frazém). Zdá sa teda, že v tejto veci viacej rozhoduje autentickosť frazém než ich autochtónnosť. Porov. aj idiomatickosť frazém.
Eufemická frazéma

Eufemická frazéma alebo eufemistická frazéma je podľa J. Mihála (1959) štylisticky príznaková frazéma, ktorá vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o triedenie frazém z hľadiska štylistiky. Ich podstatou je zjemňujúce obrazné označenie nepríjemných, resp. spoločensky neprijateľných, nneodobrovaných životných situácií. Teda napr. namiesto "byť opitý, podnapitý "sa povie "mať pod čepcom/pod čiapkou, "alebo ináč zasa "jazyk sa mu potkol "(keď niekto nedokáže plynulo rozprávať), namiesto "rodiť, porodiť "sa povie "byť za plachtou "a p.
Explicitnosť frazémy

Explicitnosť frazémy je
Expresívna vrstva frazém

Expresívna vrstva frazém je časť frazém životnej vrstvy, ktorá expresívne okoreňuje štandardnosť styku v tejto sfére.
Expresívne frazémy

Expresívne frazémy je podľa J. Mihála (1959) štylisticky príznakové frazémy, ktoré vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o ich triedenie z hľadiska štylistiky. Za expresívne frazémy pokladá napr.: "vytrieť niekomu kocúra, nechať tam zuby, hovoriť po [proti] srsti, mať slabé držiaky "a i"."
Expresívnosť frazémy

Expresívnosť frazémy je subjektívne, osobné angažovanie sa hovoriaceho vo vyjadrení daného faktu frazémou, vnútorné stotožňovanie sa s ním, čo sa vo frazéme prejaví istou prozodickou, sémantickou či syntaktickou hyperbolizáciou, a to na spôsob osobnej simulácie zobrazovaného javu: "povedať, čo komu slina na jazyk prinesie, zahryznúť si do jazyka, pomastiť si črevá". Expresívnosť, ako už tu vidno, často ústi do drsnosti, hrubosti, v krajných prípadoch do obscénnosti, drastickosti, až brutality (porov. aj drsnosť frazémy, étos frazémy). Náprotivkom expresívnosti je kultúrnosť frazémy (p).
Expresívny akcent

Expresívny akcent je funkčný aspekt frazémy, keď sa jednoznačne do popredia dostávajú nie vecné, ale najmä výrazne subjektívne zložky vo význame frazémy, pričom môže dochádzať ku krajným (napr. aj spoločensky neprijateľným, tabuizovaným) vyjadreniam. Súvisí s aktuálnou situáciou a komunikačnou aktivitou hovoriaceho. Porov. aj expresívnosť frazémy.
Fakultatívny člen frazémy

Fakultatívny člen frazémy je komponent, ktorý sa v jednej podobe frazémy (úplnej, resp. rozšírenej) vyskytuje, v druhej podobe frazémy (skrátenej) sa nevyskytuje, pričom jeho prítomnosť, resp. neprítomnosť nenarúša významovú ustálenosť a identitu frazémy. Porov. aj eliptický variant frazémy.
Figuratívny význam

Figuratívny význam je význam vytvorený zvláštnym využitím a usporiadaním slov na základe využitia jazykových figúr, ako je aliterácia, elipsa, metafora, metonymia, oxymoron, paronomázia, paralela, pleonazmus, synekdocha atď.
Fráza

Fráza je
Frazéma s komunikatívnou funkciou

Frazéma s komunikatívnou funkciou je funkčný typ frazém, ktorý sa vyznačuje výpovednou funkciou. Patria sem všetky paremiologické útvary, ale aj mnohé jednotky frazeológie v užšom zmysle (neparemiologickej povahy). Sú to všetko frazémy s vetnou alebo súvetnou stavbou. Komunikatívna funkcia je vo frazeológii v mnohom odlišná od komunikatívnej platnosti aktuálnych výpovedí (napr. odlišné kultúrne, resp. hovorové hodnoty, tradícia platnosti výroku a pod.).
Frazéma s nominatívnou funkciou

Frazéma s nominatívnou funkciou je funkčný typ frazém, ktorý dominantne plní pomenovaciu funkciu. Povaha nominácie je však pri týchto frazémach iná ako pri slovnom pomenovaní. Stálou zložkou pomenovania sú záväzné konotácie, pomenovanie je teda komplexnejšie. F. Miko to vyjadril formuláciou, že frazémy "pomenúvajú vyjadrujúc". Patria sem frazémy s nevetnou stavbou. Frazémy, ktorých význam sa blíži k čistej nominácii, sú vo frazeológii okrajovým, netypickým druhom, a preto sa niekedy označujú ako kvazifrazémy, resp. kvaziidiómy (p.).
Frazéma s nominatívno-komunikatívnou funkciou

Frazéma s nominatívno-komunikatívnou funkciou je funkčný typ frazém, ktorého isté varianty plnia komunikatívnu funkciu, kým iné zasa nominatívnu funkciu. Je to typ, ktorý sa tradične vydeľoval, ale ktorého podstata je protirečivá. Zmeny takéhoto typu menia kategoriálne sémy takýchto jednotiek, nejde o varianty tej istej frazémy (aj pri ich vecnej blízkosti), ale o prípad frazeologickej derivácie. Keďže sa tu narušila identita frazémy (sú to dve frazémy, napr. "maľovať čerta na stenu "– frazéma s nominatívnou funkciou, "Nemaľuj čerta na stenu "- osobitná frazéma, a to príslovie), nemožno už hovoriť o jednom type.
Frazeodidaktika

Frazeodidaktika je metodika frazeologického vyučovania pre základné a stredné školy, ktorá kladie dôraz na ovládanie frazeologickej zložky spisovného jazyka v rečovej kultúre žiakov, pričom sa zdôrazňuje perspektívne uplatnenie tejto kultúry v dospelom veku. Metodicky vhodne organizovanou výučbou predpokladá sa utvorenie tzv. frazeologickej rezervy pre rečovú kultúru v nasledujúcom vývine osobnosti žiaka. Do úvahy pritom prichádzajú dva aspekty: objektívny, čo znamená kultivovaný opis a poznávanie a subjektívny aspekt hovoriaceho, t. j. emocionálne, angažované a operatívne hodnotenie.
Frazeografia

Frazeografia je teória a prax zostavovania a spracovania frazeologických slovníkov. Slovníkové spracovanie frazeológie má na Slovensku dlhšiu tradíciu a je spojené s dvojjazyčnými i viacjazyčnými slovníkmi, ktoré spolu s lexikou uvádzajú aj istý výber frazeológie. Takýto charakter má napr. práca Daniela Sinapia Horčičku Neoforum Latino-Slavonicum (1678), Idiotikon Slovacicum (1808) J. Ribaya, Frazeológia latinsko-nemecko-maďarsko-slovenská z roku 1750 zostavená F. Wagnerom. Časť slovenských prísloví z Horčičkovej zbierky prevzal a preložil do češtiny Pavol Doležal. Na jeho knihu Grammatica Slavico-Bohemica (1746) nadviazal A. Bernolák dielom Slovenská gramatika (Grammatica Slovaca 1790), kde v kapitole Adagia Slavica uvádza 521 ustálených výrazov. V dodatku k ďalšej práci Etymologia vocum Slavicarum (1791) uvádza ešte okolo 230 frazeologických jednotiek, zväčša odlišných od prvej zbierky (Adagia...). Do svojho celoživotného diela Slowár slovenskí, česko-laťinsko-ňemecko-uherskí (1825-1827) zakomponoval obe zbierky frazeológie. Slowár obsahuje okolo 2800 jednotiek. Aj v súčasnej slovenskej frazeografii prevládajú prekladové slovníky (p. dvojjazyčné frazeologické slovníky), kým ucelený slovníkový opis slovenskej frazeológie ešte stále chýba. Samotný termín frazeografia sa vydeľuje až v novšom období na pozadí pojmu lexikografia. Jeho vyčlenenie sa opiera o skutočnosť, že spracovanie frazeologických slovníkov má v porovnaní s inými lexikografickými opismi viaceré celkom špecifické postupy a ciele.
Frazeolexéma

Frazeolexéma je frazéma nominatívneho a predikatívneho typu. Oproti nej stoja tzv. komunikatívne frazémy propozičného a polypropozičného typu, resp. frazeotextémy.
Frazeologická analógia

Frazeologická analógia je vzťah medzi frazémami dvoch jazykov, ktoré sa zhodujú svojím významom, ale líšia svojou obraznosťou. Takýto vzťah je napríklad medzi slovenskou frazémou "vyčistiť niekomu žalúdok "a ruskou frazémou "namyliť šeju komu-n. "(dosl. namydliť krk niekomu), alebo medzi slovenskou frazémou "vedieť v niečom chodiť "a franc. jednotkou "savoir nager "(dosl. vedieť plávať).
Frazeologická bibliografia

Frazeologická bibliografia je súhrn záznamov prác a dokumentov, týkajúcich sa frazeológie ako lingvistickej disciplíny a registrácie frazeologických jednotiek jazyka.
Frazeologická izoglosa

Frazeologická izoglosa je čiara naznačená na jazykovej mape označujúca územné rozšírenie frazém spojených jedným štruktúrno-sémantickým modelom. Porov. areálový opis frazeológie.
Frazeologická chyba

Frazeologická chyba je porušenie frazeologickej normy, pri ktorom sa bez príslušného zámeru niečo na frazéme modifikovať zasahuje jej ustálený význam, zmysel jej obraznosti, ustálenosť jej stvárnenia, jej vlastná štylistická hodnota alebo hranice jej kompatibility s kontextom istého typu. Najvýraznejšie sú chyby, ktoré narúšajú význam frazémy alebo povahu jej obraznosti. Takouto chybou bolo, keď sa v nedávnej minulosti z ideologických dôvodov vo frazéme "chudobný ako kostolná myš", ktorá je frazeologickým europeizmom, vynechávalo slovo "kostolná". Je to komponent, ktorý je kľúčom k pochopeniu obraznosti prirovnania (kostol = holé múry, myš sa tam nemá čoho nažrať, je tam teda veľmi biedna, chudobná) a jeho vynechanie bolo porušením celého obrazu a celkom neurčitým robilo aj celé prirovnanie (mohla tu vzniknúť otázka, prečo je práve myš symbolom chudoby). Iný typ frazeologickej chyby vzniká nefunkčným hromadením synonymických frazém vedľa seba, prípadne nefunkčným spojením frazémy s ekvivalentným lexikálnym prostriedkom. Chybne sa napr. v jednej staršej populárnej piesni spievalo: "nerob mi na zlosť, prší, neprší, mám ťa po uši, až nad hlavu, dosť "("mať niečoho po uši = mať niečoho vyše hlavy, nad hlavu = mať niečoho dosť"). Ak sa uvedené typy porušenia normy robia zámerne, s úmyslom vyťažiť z narušenia normy nejaké ozvláštnenie výrazu, jeho obohatenie, nehodnotia sa ako chyby, sú to funkčné aktualizácie frazém.
Frazeologická jednotka

Frazeologická jednotka je skorší názov pre frazému (1. a 2. význam), ktorý sa uplatňoval najmä pri zavádzaní novej frazeologickej teórie i zodpovedajúcej terminológie.
Frazeologická kontaminácia

Frazeologická kontaminácia je jeden z aktualizačných zásahov do frazémy, ktorý spočíva v skrížení formálnej alebo významovej výstavby frazémy s inou frazémou alebo s voľným kontextom. Podnetom na kontaminovanie sa zvyčajne stáva paralelná výstavba dvoch spojení (napr. spoločný alebo podobný komponent, podobné konštrukčné stvárnenie atď.) alebo nejaké spoločné či príbuzné významové vlastnosti. Ak dochádza ku skríženiu dvoch frazém, hovorí sa o vnútroúrovňovej kontaminácii frazém, napr.: "preťali začarovaný kruh "- výsledok kombinácie jednotky "preťať gordický uzol "a jednotky "začarovaný kruh, svrbela ho vtedy na jazyku otázka "(tlač) je výsledok skríženia jednotiek "mať niečo na jazyku "a "jazyk ho svrbel". Ak sa krížia isté vlastnosti frazémy s vlastnosťami slov z jej kontextu, ide o medziúrovňovú kontamináciu. Patria sem všetky prípady nenáležitého zapojenia frazémy do kontextu, napr. "držať jazyk za svojimi pokazenými zubmi "(skríženie nesúvisiacich významov je skôr narušením kvalít použitej frazémy ako ich rozvitím v záujme obohatenia významovej výstavby textu). Špecifickým prípadom medziúrovňovej kontaminácie je skríženie frazémy s voľným spojením, ktoré vyjadruje približne rovnaký význam ako frazéma, napr.: "teraz sa mám hej". Jednotka "teraz mi je hej "má význam, ktorý sa dá opísať voľným spojením teraz sa mám dobre, vo výslednom výraze je nepotrebná tautológia. Iný príklad: "ten má veľa rozprávajúci jazyk "(tlač). Výraz vznikol evidentným skrížením frazémy "mať dlhý jazyk "s voľným spojením "veľa rozprávať", ktoré má rovnaký význam ako uvedená frazéma. Ani v týchto prípadoch kontaminácia neobohacuje, nediferencuje vyjadrenie, je to teda nefunkčná kontaminácia. V krajných prípadoch môže takáto kontaminácia celkom narúšať významové a iné kvality frazémy a vtedy je to chybná kontaminácia (príklad z tlače: "jablko úrazu "z frazém "jablko sváru "a "kameň úrazu"). K nefunkčnej, príp. až chybnej kontaminácii dochádza najmä vtedy, ak ide o skríženie nie zámerné, ak je to kontaminácia náhodná (keď si ju používateľ jazyka uvedomí až dodatočne, napr. pri opakovanom počutí alebo čítaní). Kontaminácie obohacujúce v nejakom smere kvality pôvodnej jednotky sa niekedy všeobecne rozšíria a stávajú sa východiskom pre vznik novej frazémy, resp. aspoň nových variantov. Takéto skríženia sa nazývajú produktívnymi kontamináciami frazém. Ak sa v jednom výraze stretajú vlastnosti viacerých frazém, príp. aj viacerých voľných spojení, ide o dvojitú, resp. až trojitú kontamináciu. Napr. Válkov verš "budú ťa mať na britvičkách holiči "treba interpretovať ako výsledok skríženia jednotiek "jazyk ako britva, mať niekoho na jazyku "s voľným kontextom, v ktorom spojenie slov "britvička "a "holiči "posúva celý význam trochu do defrazeologizovanej polohy. Porov. textotvorné potencie frazém.
Frazeologická narážka

Frazeologická narážka je štylistická figúra, ktorou sa vo forme voľných slovných spojení vyjadruje alúzia na nejakú (najmä známu a bežne používanú) frazému. Je to teda jednotka, ktorá sama nepatrí do predmetu frazeológie, ale na druhej strane sa radí k nepriamym spôsobom vyjadrenia osobitných hodnôt frazeológie. Keď sa napríklad v tlači o komsi píše, že nemal ani jednu ruku pravú, je evidentné, že výraz sa stavia nie na lexikálnych hodnotách príslušných slov, ale že sa tu inými slovami odkazuje na frazému "mať obidve ruky ľavé". Niekedy je táto figúra len perifrázou istej frazémy, inokedy však odráža pozoruhodné súvislosti danej frazémy, a tak sa stáva prostriedkom na vyjadrenie druhého plánu v texte alebo prostriedkom na rozvíjanie dvojitej výstavby textu.
Frazeologická norma

Frazeologická norma je
Frazeologická onomaziológia

Frazeologická onomaziológia je skúmanie spôsobov označovania osôb, vecí a javov pomocou frazém.
Frazeologická parametrizácia

Frazeologická parametrizácia je metóda lexikografického, resp. frazeografického opisu frazém. Zachytávajú sa pomocou nej všetky relevantné sémantické, formálne, štylistické, distribučné, pragmatické a iné vlastnosti frazém, potrebné pre jej správne pochopenie a adekvátne použitie.
Frazeologická polysémia

Frazeologická polysémia je existencia viacerých významov tej istej frazémy. V porovnaní s polysémiou v lexike je frazeologická polysémia zriedkavejšia, kedysi sa dokonca vylučovala a jednovýznamovosť frazémy sa stavala oproti mnohovýznamovosti veľkej časti lexiky dokonca ako podstatný rozlišovací znak frazémy od lexémy. Súčasná teória ju zaznamenáva, pričom rozlišuje dva odlišné typy, a to
Frazeologická semaziológia

Frazeologická semaziológia je skúmanie významovej stránky frazém; i frazeologická sémiotika.
Frazeologická séria

Frazeologická séria je
Frazeologická skupina

Frazeologická skupina aj frazeologická grupa je nový názov pre štvrtý typ frazém podľa sémantického kritéria (vedľa frazeologických zrastov, celkov a spojení). Ide o typ, v ktorom sa zložky nedesémantizovali, uplatňujú sa viac-menej vo vlastnom význame a jeho frazeologizovanosť spočíva najmä na ustálenosti používania a ustálenosti lexikálneho zloženia frazémy. Je to nový názov, ktorý nahrádza starší názov frazeologický výraz v uvedenej platnosti (ten ostáva rezervovaný na pomenovanie jedného typu v rámci konštrukčnej klasifikácie frazém).
Frazeologická terminológia

Frazeologická terminológia je súhrn všetkých termínov z oblasti frazeológie. Je to jedna z čiastkových jazykovedných terminológií. V slovenskej jazykovede sa systematickejšie spracúva od polovice 70. rokov.
Frazeologická združenina

Frazeologická združenina je špecifická skupina frazém v sémantickej klasifikácii V. V. Vinogradova. Príznačné pre ňu je to, že tieto jednotky (na rozdiel napr. od frazeologických celkov) sa bežne vyskytujú aj v svojom doslovnom význame (teda ako voľné spojenia slov) a pritom sú jazykovým vyjadrením významov z iných znakových systémov, napr. vyjadrením gesta. Za združeniny sa považujú napr. takéto jednotky: "hodiť rukavicu niekomu, krčiť, pokrčiť plecom, mávnuť rukou nad niečím "a pod. Je to vlastne osobitná podskupina iných sémantických typov frazém (najbližšie majú k frazeologickým celkom).
Frazeologické antinómie

Frazeologické antinómie je dynamické protirečenia vo vnútri frazeológie, zachytávajúce rozpor medzi ustálenosťou – variantnosťou, modelovanosťou – nemodelovanosťou, implicitnosťou – explicitnosťou, obraznosťou – neobraznosťou a synchróniou – diachróniou vo frazém.
Frazeologické antonymá

Frazeologické antonymá (antonymné frazémy) sú frazémy s protikladným významom, ktoré spája jedna spoločná séma. Antonymné frazémy patria k rovnakému frazeologickému druhu, ale môžu mať rozdielnu vnútornú formu aj štruktúrny základ: "hrať s niekým otvorenú hru – hrať sa s niekým na skrývačku (schovávačku), (ide to) ako po masle – (ide to) ako v lete na saniach, mať zlaté ruky – mať obe (obidve) ruky ľavé". Osobitnú skupinu antonymných frazém tvoria absolútne frazeologické antonymá. Patria k nim: l. frazeologické antonymá, ktoré sú protikladné vo všetkých svojich významoch, majú zhodnú syntaktickú štruktúru a rovnakú štylistickú platnosť (dostať sa do závozu – dostať sa zo závozu, strácať pevnú pôdu pod nohami – nachádzať pevnú pôdu pod nohami);
Komplementárne frazeologické antonymá

Komplementárne frazeologické antonymá sú antonymné frazémy, ktoré sú vo vzťahu A – nonA. Navzájom sa dopĺňajú a spolu spadajú pod jeden nadradený pojem, napr. často-nečasto = čas ("vo dne v noci – raz za uhorský rok"), súhlas-nesúhlas = postoj ("byť všetkými desiatimi za – brániť sa zubami-nechtami"), mladý-nemladý = vek ("má mlieko na brade – starý ako Matuzalem").
Kontrárne frazeologické antonymá

Kontrárne frazeologické antonymá sú antonymné frazémy, ktoré sú vo vzťahu kvalitatívneho protikladu. Vyjadrujú krajné, medzné hodnoty: "zlatom by ho nevyvážil – nie je hoden ani deravý groš, na sto percent – pod kritiku, cítiť sa ako v siedmom nebi – cítiť sa pod psa". Osobitnú skupinu kontrárnych frazeologických antoným tvoria vektorové frazeologické antonymá, ktoré vyjadrujú protikladný smer: "vyšinúť sa z normálnych koľají – dostať sa do normálnych koľají, objaviť sa na scéne – odísť zo scény."
Jednoštruktúrne frazeologické antonymá

Jednoštruktúrne frazeologické antonymá sú antonymné frazémy so zhodnou syntaktickou štruktúrou, ktoré sa však zhodujú v jednom, príp. niekoľkých komponentoch: "hrať prvé husle – hrať druhé husle, narodiť sa pod šťastnou hviezdou – narodiť sa pod nešťastnou hviezdou". Ak v týchto frazémach vystupujú v rovnakej pozícii protikladné komponenty, ktorými môžu byť tak pôvodne plnovýznamové, ako aj pôvodne neplnovýznamové slová, ide o vlastné jednoštruktúrne frazeologické antonymá: "má plné vrecká – má prázdne vrecká, byť na vlastnom chlebe – byť na cudzom chlebe."
Rôznoštruktúrne frazeologické antonymá

Rôznoštruktúrne frazeologické antonymá sú antonymné frazémy s rozdielnou syntaktickou štruktúrou, ale aj rozdielnym komponentovým zložením a rozdielnou obraznosťou: "mať sa ako červík v syre – biednou plachtičkou sa prikrývať; má filipa – nevie do piatich narátať (napočítať)"; "jeden ako druhý – z každého dvora pes."
Frazeologické hniezdo

Frazeologické hniezdo je trieda frazeologizmov patriaca pod jednen spoločný pojem – archisému. Niekedy sa hovorí o f. h. s úzkym významom, kde sa zaraďujú synonymné frazém a o f. h. so širokým významom, kde sa zaraďujú frazémy, patriace pod spoločný nadradený pojem, ale nie sú navzájom vždy v synonymnom vzťahu.
Frazeologické homonymá

Frazeologické homonymá sú rovnakoznejúce frazémy s rovnakou výstavbou, ale významovo aj svojou obraznosťou rozdielne. Môžu vznikať postupným vzďaľovaním jednotlivých významov pôvodne viacvýznamovej frazémy, napr. "mať niekoho na očiach "– I. stále niekoho sledovať, sliediť za niekým, II. spomínať si na niekoho, živo si niekoho pripomínať. Ide o tzv. homogenné frazeologické homonymá. Okrem toho vznikajú aj ako výsledok dvoch osobitých frazeologizácií toho istého slovného spojenia, napr. "merať cestu "– I. nejsť po ceste rovno, motať sa napr. v podnapitosti, II. cestovať, dať sa na dlhú a zvyčajne aj namáhavú cestu. V tomto type ide o heterogénne frazeologické homonymá. Podľa toho, či sa frazeologické homonymá zhodujú alebo nezhodujú aj vo svojich paradigmatických formách, a teda aj v spôsoboch svojho zapájania do kontextu, rozlišujú sa úplné frazeologické homonymá a čiastočné frazeologické homonymá.