Voľby do Európskeho parlamentu na Slovensku v roku 2019

Voľby do Európskeho parlamentu v roku 2019 sa na Slovensku uskutočnili v sobotu 25. mája 2019. V poradí deviate voľby do Európskeho parlamentu, zároveň štvrté na Slovensku, sa uskutočnili v EÚ v rámci celoeurópskych volieb do Európskeho parlamentu od 23. mája do 26. mája 2019.
Novozvolený Európsky parlament bude mať 705 kresiel, pričom Slovensko v ňom obsadí 14 mandátov, o jeden viac ako v predošlom volebnom období. Parlament medzi rokmi 20142019 mal 751 kresiel, počet mandátov sa znížil kvôli vystúpeniu Spojeného kráľovstva z Európskej únie, ktoré je plánované na 29. marca 2019.
Predchádzajúce voľby, obhajoby mandátov.
Prechádzajúce voľby do Európskeho parlamentu sa na Slovensku konali 24. mája 2014. Volebná účasť dosiahla 13,05 %. Vo voľbách uspeli nasledujúce subjekty a kandidáti:
V priebehu volebného obdobia došlo ku dvom zmenám v politickej príslušnosti europoslancov, spôsobeným faktickým rozpadom strany SDKÚ-DS. Ivan Štefanec prestúpil do KDH, ktoré tak navýšilo počet mandátov na 3, zatiaľ čo Eduard Kukan z SDKÚ-DS vystúpil a zostal v EP pôsobiť ako na národnej úrovni nezávislý poslanec a na európskej úrovni naďalej člen Európskej ľudovej strany.
Vo voľbách do EP v roku 2019 sa rozhodli už nekandidovať Eduard Kukan či Richard Sulík. Taktiež Jana Žitňanská ohlásila, že opätovne kandidovať nebude a chce sa sústrediť na svoje aktivity na Slovensku.
Kandidátne listiny.
Strany.
Vo voľbách kandiduje 31 strán a koalícií. Vyžrebované poradie strán:
Lídri a členovia kandidátok.
"Pre zoznam všetkých kandidujúcich strán s kompletnými kandidátnymi listinami, pozrite Zoznam kandidačných listín pre voľby do EP na Slovensku v roku 2019."
Lídrov a členov kandidátok zatiaľ ohlásilo niekoľko strán:
Prieskumy verejnej mienky.
Žiaden relevantný prieskum verejnej mienky sa na Slovensku až do marca 2019 v súvislosti s nadchádzajúcimi voľbami neuskutočnil. Na základe dát z decembra 2018 celoeurópsky predpovedný model "Poll of Polls" odhaduje, že voľby na Slovensku vyhrá frakcia Socialistov a demokratov (v zastúpení SMER-SD, ktorá získa 4 mandáty), oslabí Európska ľudová strana, ktorá by mala miesto terajších 6 získať iba 2 mandáty (1 KDH a 1 MOST-HÍD). Posilní Skupina európskych konzervatívcov a reformistov, ktorá by mala získať 4 mandáty (2 SaS a 2 OĽaNO). Zisk 1 mandátu predpokladá aj pre strany SME RODINA, SNS, ĽSNS (všetky zatiaľ bez príslušnosti k frakciám) a PS (frakcia ALDE).
Podľa marcového prieskumu Focusu by zvíťazil SMER-SD, získal by zrejme tri kreslá. Predpovedanie zisku mandátov je však vzhľadom na percentuálnu blízkosť jednotlivým politických strán a koalícií veľmi otázne, o zisku jedného či dvoch kresiel pre viacero strán môže rozhodnúť aj veľmi malý počet hlasov.
Volebný potenciál strán.
Na prelome apríla a mája 2019 sa konal aj výskum zameraný na volebný potenciál strán. Meranie formou volebného potenciálu ukazuje, koľko percent hlasov by daný politický subjekt mohol v súčasnosti získať, ak by sa k nemu priklonili všetci ľudia, ktorí jeho voľbu reálne zvažujú a nevylučujú účasť vo voľbách. Takže do aktuálneho volebného potenciálu strany vstupujú len ľudia, ktorí potvrdia, že reálne a vážne zvažujú voľbu danej strany. Preto súčet volebných potenciálov nie je sto percent, ale viac, nakoľko voliči môžu reálne zvažovať voľbu viacerých strán. Podľa daného prieskumu by sa do parlamentu dostalo až 10 strán, avšak reálne percentuálne zisky budú s určitosťou nižšie, nakoľko súčet volebných potenciálov dosiahol len u zvolených strán takmer 120 %.
Výsledky volieb.
Hoci sa volebné miestnosti na Slovensku uzavreli v sobotu 25. mája 2019 o 22:00, volebné výsledky boli oznámené až v nedeľu o 23:00, kedy boli uzavreté volebné miestnosti vo všetkých členských krajinách EÚ. Napriek moratóriu na výsledky však rôzne spravodajské portály už v sobotu v noci zverejňovali neoficiálne výsledky volieb, kde sa na prvých troch miestach umiestňovali vždy strany SMER-SD, ĽSNS a koalícia PS-SPOLU.
Víťazom sa stala koalícia strán Progresívne Slovensko a SPOLU – občianska demokracia, ktorá získala 20,11 % hlasov. Do parlamentu sa dostalo ďalších päť strán – SMER-SD, ĽSNS, KDH, SaS a OĽaNO. Ostatné strany boli pod volebným kvórom 5 %, prepadlo 26,92 % platných hlasov. Volebná účasť dosiahla 22,74%. 
Zvolení poslanci.
PS – ALDE
SPOLU – EPP
Smer – S&amp;D
ĽSNS – APF
KDH – EPP
SaS – AECR
OĽaNO – AECR/EPP
Mandát Miriam Lexmann.
Vďaka kontroverznej novelizácii volebného zákona (zákon č. 180/2014 Z. z. o podmienkach výkonu volebného práva) schválenej v skrátenom legislatívnom konaní v súvislosti s Brexitom sa doň dostalo matematicky nesprávne kritérium, na čo upozorňoval už v marci volebný geograf Daniel Kerekes. V zmysle § 220a ods. 1 volebného zákona, zvolená europoslankyňa za KDH, Miriam Lexmann, môže nastúpiť do funkcie až po odchode Spojeného kráľovstva z EÚ. Mandát bol podľa zákona až do právnej účinnosti Brexitu odobratý strane, ktorá mala najnižší zvyšok po delení výsledku strany cenou jedného mandátu, ktorá pre tieto voľby bola 47 634 hlasov. Tým nastala paradoxná situácia, že úspešnejšie KDH s 9,69 % má v súčasnej dobe zaistený iba jeden mandát, zatiaľ čo slabšie SaS s 9,62 % dva mandáty.
KDH sa kvôli brexitovej situácii vo veci Lexmannovej mandátu obrátilo na Ústavný súd s návrhom na začatie konania o ústavnosti a zákonnosti volieb. O takom návrhu Ústavný súd rozhoduje v pléne zloženom zo všetkých sudcov, avšak na Ústavnom súde momentálne pôsobia iba 7 sudcovia z celkového počtu 13 sudcov. Keďže Ústavný súd sa neuzniesol nadpolovičnou väčšinou hlasov všetkých sudcov (t. j. za návrh rozhodnutia muselo hlasovať aspoň 7 sudcov), návrh bol zamietnutý, čím sa potvrdila ústavnosť a zákonnosť výsledkov eurovolieb.