Chronológia udalostí ruskej invázie na Ukrajinu, júl a august 2023

Tento článok je podstránkou svojho nadradeného článku Chronológia udalostí ruskej invázie na Ukrajinu. V štruktúrovanej forme podrobne pojednáva o udalostiach ruskej invázie na Ukrajinu ako súčasti širšieho rusko-ukrajinského konfliktu za obdobie júl a august 2023. 
Článok zahŕňa najmä prehľad uskutočnených vojenských operácií a bojových postupov ale aj súvisiace politické a diplomatické pozadie, partizánske akcie, ekonomické a obchodné aspekty, prehľad pomoci od spojencov, humanitárne a kultúrne dopady a iné súvisiace udalosti. 
Júl 2023.
Týždeň od 3. do 9. júla 2023.
V sobotu od začiatku ruskej invázie na Ukrajinu uplynulo 500 dní.
Návšteva Volodymyra Zelenského na Slovensku.
Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj v rámci série návštev členských štátov NATO zavítal v piatok aj na Slovensko. Na brífingu s prezidentkou Zuzanou Čaputovou ďakoval za vojenskú aj politickú pomoc a za pomoc utečencom z Ukrajiny. Spoločne rokovali o podpore členstva Ukrajiny v NATO a o prehĺbení spolupráce pri výrobe húfnic a munície, nakoľko Slovensko už v oblasti darovania existujúceho vojenského materiálu svoje možnosti vyčerpalo. Volodymyr Zelenskyj komentoval aj otázku rastúcich proruských názorov na Slovensku, ktorým podľa vlastných slov nerozumel.
Ukrajinský prezident sa stretol aj s povereným premiérom Ľudovítom Ódorom a predsedom parlamentu Borisom Kollárom. Hovorili o situácii v Rusku po vzbure Jevgenija Prigožina, o ekonomickej spolupráci a povojnovej obnove Ukrajiny. Boris Kollár na stretnutí odovzdal Volodymyrovi Zelenskému listinu s uznesením slovenského parlamentu, ktorým uznal hladomor na Ukrajine v rokoch 1932 – 1933 za genocídu.
Mimo oficiálneho programu prebehlo aj osobné stretnutie Volodymyra Zelenského s expremiérom Eduardom Hegerom a bývalým ministrom obrany Jaroslavom Naďom. Predchádzajúcej vláde poďakoval za rozhodnutia v prospech Ukrajiny a jej občanov. Ocenil poskytnutú humanitárnu aj vojenskú pomoc Slovenska Ukrajine, najmä stíhačky MiG-29, odmínovacie komplety Božena, húfnice Zuzana 2 ako aj systém protivzdušnej obrany S-300.
Týždeň od 17. do 23. júla 2023.
Ukončenie obilnej dohody.
V pondelok vypršala tkz. "Obilná dohoda" uzatvorená 22. júla 2022, ktorá riešila problematiku vývozu obilnín a ďalších potravín z ukrajinských prístavov cez Čierne more. Dohoda umožnila vývoz 32 miliónov ton potravín, veľká časť z nich smerovala do rozvojových afrických oblastí celosvetovo najviac sužovaných hladom. Rusko odmietlo svoju účasť na dohode predĺžiť, pričom sa sťažovalo, že dohoda celkom neumožňovala vývoz jeho potravín na globálne trhy. Po odstúpení od dohody Rusko zrušilo aj svoje bezpečnostné záruky pre nákladné lode pohybujúce sa v Čiernom mori a oznámilo, že od štvrtka bude považovať všetky lode mieriace na Ukrajinu za prepravcov vojenského nákladu.
V súvislosti so zastavením účasti na dohode obnovilo Rusko systematické raketové útoky na Ukrajinské námorné prístavy v Odese a ďalších mestách ako aj na dunajské riečne prístavy v mestách Izmajil a Reni. Najväčšie škody spôsobili útoky v prístave Čornomorsk, kde poškodili niekoľko obilných síl, infraštruktúru na nakládku zrnín a znehodnotili asi 60 000 ton obilia. Prístavné objekty sa Rusko snažilo zasiahnuť v domnienke, že v nich Ukrajina skladuje vojenské prostriedky. Zámerom bolo tiež dosiahnutie ústupkov Západných krajín ohľadom odstránenia ekonomických sankcií voči Rusku a opätovného pripojenia Ruska k medzinárodnému bankovému platobnému SWIFT. 
Pri útokoch na prístavy dopadali strely aj na civilné objekty. Ťažko bola poškodená aj najväčšia pravoslávna katedrála v centre Odesy. Chrám Premenenia Pána z roku 1809 dostal priamy zásah raketou, ktorá prenikla až do jeho suterénu. Objekt prišiel o polovicu strechy, trosky zasypali a poničili interiér. Časť priestorov bola zaplavená vodou pri hasení. Ruskí predstavitelia po útoku vyhlásili, že v Odese zasiahli všetky plánované ciele, ktoré boli využívané na prípravu „teroristických aktov“ proti Rusku.
August 2023.
Týždeň od 21. do 27. augusta 2023.
Smrť Jevgenija Prigožina.
Majiteľ a šéf súkromnej žoldnierskej skupiny wagnerovcov Jevgenij Prigožin zomrel v stredu 23. augusta po tom, ako sa jeho súkromné lietadlo zrútilo v Tverskej oblasti, približne 100 kilometrov severne od Moskvy. Pád stroja neprežil nikto na palube. Medzi desiatimi obeťami nehody bol aj spoluzakladateľ žoldnierskej skupiny a zároveň jeden z jej najvyšších veliteľov Dmitrij Utkin. Treťou významnou obeťou bol šéf logistiky Valerij Čekov. Smrť trojice z najdôležitejších mužov skupiny a ďalších veliteľov žoldnierskej skupiny viedla k manažérskemu vákuu a bola ťažkou ranou pre strategické vedenie Wagnerovej žoldnierskej spoločnosti.
Prítomnosť Jevgenija Prigožina a jedného z veliteľov jeho žoldnierov, Dmitrija Utkina, na palube zrúteného lietadla potvrdila aj ruská federálna agentúra pre leteckú dopravu Rosaviacija. Pochybnosti o identite obetí definitívne vyvrátila analýza DNA.
Podľa údajov dostupných na portáli Flightradar24 prebiehal let do posledných 30 sekúnd pred haváriou úplne štandardne. O 17:19 SELČ začalo lietadlo náhle vertikálne klesať, keď v priebehu 30 sekúnd kleslo o viac ako 2400 metrov. Z toho sa dalo usudzovať, že čokoľvek sa s lietadlom stalo, stalo sa veľmi rýchlo. Pred prudkým klesaním nič nenaznačovalo, že by lietadlo malo problémy. Rozptýlenie trosiek lietadla na väčšej dopadovej ploche ukazovalo na rozpad lietadla na časti ešte vo vzduchu.
Prvotná príčina nehody zostala nejasná, uvádzaná bola možnosť zostrelenia alebo výbuchu na palube. Väčšina relevantných zdrojov však zhodne poukazovala na záujem Vladimira Putina. Predpokladalo sa, že prezident sa Jevgenijovi Prigožinovi pomstil za jeho pokus o vzburu proti ruskému veleniu vojny na Ukrajine koncom júna. Neskôr šéf vyšetrovacieho výboru Ruskej federácie vydal správu, podľa ktorej sa v telách obetí našli úlomky ručných granátov a z preskúmania trosiek vyplynulo, že k žiadnemu vonkajšiemu zásahu lietadla nedošlo. Príčinou nehody tak mal byť náhodný výbuch granátu na palube. Vyšetrenie na prítomnosť alkoholu alebo iných omamných látok v krvi obetí vykonané nebolo. Spoluúčasť expertov brazílskeho výrobcu lietadla a Brazílskeho centra pre výskum a prevenciu leteckých nehôd na vyšetrovaní nehody bola Ruskom zamietnutá.
Ruský prezident Vladimír Putin v televíznom prejave vyjadril rodinám zosnulých sústrasť a zakladateľa Wagnerovej skupiny Jevgenija Prigožina nazval talentovaným podnikateľom. Hovorca Kremľa Dmitrij Peskov odmietol ako lož fámy, podľa ktorých dal pokyn na zavraždenie Jevgenija Prigožina niekto z najvyšších predstaviteľov krajiny.
Napriek nedostatku informácii o tom, čo sa v skutočnosti stalo, neboli svetoví politici na čele s prezidentom USA udalosťou prekvapení. Kancelária ukrajinského prezidenta ukrajinský podiel na udalosti odmietla. Vo vyhlásení uviedla, že havária lietadla bola signálom z Kremľa pre ruské elity. V čase blížiacich sa prezidentských volieb v Rusku týmto všetkým potenciálnym vyzývateľom Vladimíra Putina odkázali „"Pozor! Nelojálnosť sa rovná smrti!"“ Pád lietadla vyslal odkaz smerom k možným protivníkom Vladimíra Putina aj podľa názoru viacerých analytikov. Poukazovali na fakt, že po neúspešnej vzbure wagnerovcov Vladimír Putin vo svojom prejave povedal, že „"zradcovia budú potrestaní".“ Všetkým elitám, ale aj radovým ruským občanom či vojakom, ktorí by uvažovali vzoprieť sa zavedenému systému, tak malo byť ukázané, že po vzbure príde odplata.
Nižší podriadení a ďalší členovia velenia Wagnerovej skupiny v súvislosti s haváriou nevydali žiadnu reakciu ani vyhlásenie. Aktívni bojovníci a veteráni uviedli, že v reakcii na smrť Jevgenija Prigožina nepodniknú nič vážne. „"Všetci sme na to čakali. Každý chápe, že Prigožinova smrť bola pomsta".“
Šéfa žoldnierskej skupiny Wagner Jevgenija Prigožina pochovali v utorok 29. augusta počas súkromnej ceremónie na Porochovskom cintoríne na predmestí jeho rodného Petrohradu. Ruský prezident Vladimir Putin, ktorý s Jevgenijom Prigožinom v minulosti udržiaval dobré spoločenské aj obchodné vzťahy, sa na pohrebe nezúčastnil. Na poslednej rozlúčke chýbali aj vojenské pocty, ktoré zvyčajne patria "Hrdinom Ruska", hoci Jevgenij Prigožin bol nositeľom tohto vyznamenania. Naproti tomu pohreb Dmitrija Utkina na federálnom vojenskom cintoríne na moskovskom predmestí Mytišči prebehol aj s vojenskými poctami.
Dva dni po havárii lietadla ruský prezident Vladimir Putin vydal dekrét, ktorý od žoldnierov vyžadoval prísahu vernosti Rusku. Nové nariadenie sa vzťahovalo aj na členov skupiny Wagner.