Dolná (potok)

Dolná (do 2010 aj "Dóna" alebo "Dona") je krátky potok v juhovýchodnej časti okresu Nové Zámky. Odhliadnuc od krátkeho potoka prameniaceho v oblasti Panského lesa pri osade Kováčov, je Dolná jediným trvalým vodným tokom prameniacim a tečúcim v pohorí Burda. Je to ľavostranný prítok Dunaja, meria a je tokom II. rádu.
Prameň.
Pramení v Burde na severovýchodnom úpätí Burdova () v nadmorskej výške približne 
Opis toku.
Od prameňa preteká Veľkou dolinou, ktorou sa stáča juhovýchodným smerom. Na dolnom toku preteká okrajom obce Chľaba, stáča sa severojužným smerom a tečie v rovinatom priestore Vyšehradskej brány. Ďalej podteká železničnú trať č. 130 a na katastrálnom území spomenutej obce sa v nadmorskej výške cca vlieva do Dunaja.
Pôvod názvu.
Názov vodného toku "Dolná" vznikol zo slovného spojenia prídavného mena "dolný" vo význame "nízko položený, zaujímajúci nízku polohu" a všeobecného podstatného mena "potok, voda" označujúceho "menší vodný tok", v podobe "Dolný potok" príp. "Dolná voda", teda potok charakteristický svojou nízkou polohou; z rovnakého slovného základu teda podobný pôvod názvu má i Dolný potok (ľavostranný prítok Svinky v povodí Hornádu), Dolný potok (ľavostranný prítok Mutelky v povodí Ondavy), Dolná voda (dnes les v obci Malé Lednice v okrese Považská Bystrica), alebo Doľany (obec v okrese Levoča).
Pomenovací akt Dolnej prebehol pred rokom 1262 v slovenskom jazykovom prostredí v podobe "Dolná voda" → "Dolná"; po prisídlení maďarského obyvateľstva pred rokom 1262 bol postupne prvý komponent názvu "Dolná" podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny transformáciou dvojice hlások "-ol → -ó" prevzatý a modifikovanný do podoby → "Dóna" podobne ako v toponymách Kostolnica (niekdajšia obec, dnes súčasť obce Vinica v okrese Veľký Krtíš) → Kosztonca, Olšava (prítok Hornádu) → Ósva, Olša → Ócsa (mesto v Maďarsku, južne od Budapešti v Peštianskej župe); po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol maďarský názov "Dóna" späťprevzatý do slovenčiny v podobe "Dóna" a neskôr aj "Dona" (ktorej význam bol pre vtedajšieho slovenského používateľa už zrejme nejasný); názvoslovná autorita v roku 2010 revitalizáciou pôvodného názvu štandardizovala podobu "Dolná".
K roku 1262 sa viaže listina v latinčine, ktorou Štefan V. mladší uhorský kráľ rozdelil sporný rybolov na Dunaji, pozemky a lesy medzi poddaných Ostrihomského arcibiskupstva a dömöšského prepoštstva. Táto listina obsahuje viaceré toponymá v domácich ľudových jazykoch a medzi inými aj názov "Dolnapatakateu" vo význame "hlava, ústie potoka Dolná alebo Dolného potoka". Listina pomáha datovať začiatok procesu prevzatia názvu "Dolná" zo slovenčiny do maďarčiny a jeho modifikáciu do podoby "Dóna" pred rok 1262; zároveň podoba názvu "Dolnapatak" v listine je svedectvom toho, že s prevzatím slovenského názvu do maďarčiny spojená prirodzená hláskoslovná adaptácia nebola ešte úplne dokončená. Existencia vodného toku "Dolná" (alebo "Dolná voda", resp. "Dolný potok") bola známa z historického listinného dokumentu z roka 1262, ale jeho lokalizácia bola do 2010 iba približne známa (niekde v dolnej časti povodia rieky Ipeľ v oblasti obce Chľaba). Presná lokalizácia bola sťažená tým, že po realizácii protipovodňových úprav v 17. až 19. storočí na dolnom toku Ipľa pred jeho ústím a na priľahlom toku Dunaja bol umelo zmenený priebeh toku Dolnej pred jej zaústením. Kým pred realizáciou protipovodňových úprav Dolná ústila do niektorého z meandrujúcich ramien Ipľa, po uskutočnení týchto úprav bol vodný tok Dolná kanalizovaný, napriamený a zaústený rovno do Dunaja. Odborníci sa bezvýsledne do 2010 snažili zidentifikovať vodný tok Dolná s niektorým zo súčasných alebo zaniknutých prítokov Ipľa; úspech prinieslo až rozšírenie priestoru hľadania o priľahlý úsek Dunaja. Dnes je vzdialenosť medzi ústím vodného toku Dolná do Dunaja a nižšie položeným ústím rieky Ipeľ do Dunaja cca 2,5 km.