burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Frazeologický kalk

Frazeologický kalk je frazéma, ktorá vznikla doslovným prekladom z iných jazykov, tzv. kalkovaním. Pri kalkovaní sa úplne alebo čiastočne nahrádzajú komponenty cudzej frazémy ich domácimi ekvivalentmi, pričom sa úplne alebo čiastočne kopíruje aj jej syntaktická konštrukcia. Niekedy sa rozlišujú presné frazeologické kalky, ktoré vznikli presným prekladom komponentov cudzej jednotky a presným kopírovaním jej syntaktickej konštrukcie ("modrá pančucha "z angl. "blue stocking, živá mŕtvola "z rus. "živoj trup, labutia pieseň "z gréc. "kikneia asma, bludný kruh "z lat. "circulus vitiosus") a nepresné frazeologické kalky, kedy dochádza pri preklade komponentov cudzej frazémy a pri kopírovaní jej syntaktickej konštrukcie k istým odchýlkam ("byť ako na ihlách "z franc. "etre sur des épines "- dosl. byť na ihlách, "z celého srdca "z franc. "de tout mon coeur", dosl. z celého môjho srdca) (Šanskij, l985). Presné a nepresné kalky sa nazývajú aj úplné kalky (Nazarian, l976), ktoré sa dávajú do protikladu polokalkom. Porov. polokalky, adaptované kalky, preberanie frazeologických jednotiek, prevzatá frazeológia.
Frazeologické koncepcie

Frazeologické koncepcie je rozdielne teórie v rámci frazeológie, vychádzajúce z odlišného prístupu k vymedzenu frazém, spočívajúce predovšetkýcm v tzv. úzkom alebo širokom chápaní frazém, ktoré vyplývajú z diferencovaného hodnotenia povahy komponentov frazém a z rozdielneho počtu a druhov klasifikačných kritérií, ktorými definujú autori frazém.
Frazeologický neologizmus

Frazeologický neologizmus je frazéma, ktorá označujú nové javy, alebo ktorá novo označuje existujúce javy a z hľadiska existujúcej normy a úzu sa javí ako nová s perspektívou jej stabilizácie v slovnej zásobe. Určenie novosti a perspektívnosti frazém je ešte ťažšie ako pri lexikálnych neologizmoch, pretože v reči zaznamenávame neustále veľké množstvo okazionálnych obrazných výrazov a aktuálnych módnych metaforických spojení s minimálnou alebo s veľmi nízkou frekvenciou, voči ktorým stojí frazeologický fond jazyka, ktorý je trvácnejší vo svojom jadre, nepodlieha takým rýchlym zmenám, ako je to v lexike a prenikanie z periférie do centra a následné ustálenie nového výrazu je spojené s viacerými prekážkami, ako je na jednej strane veľmi rýchle zastarávanie a zánik, resp. krátka životnosť obrazných spojení a na druhe strane je to určenie časového momentu objavenia sa novej jednotky, stanovenie a zdôvodnenie kritérií pre určenie novosti výrazu, kde si treba jednoducho určiť časový medzník, isté rozhranie ako porovnávací základ pre hodnotenie, s čím súvisí tiež problém prvej registrácie a jeho skutočného výskytu. Vznik nového pomenovania môže byť reakciou na potrebu označiť novovzniknutý jav, napr. "únik mozgov "(= emigrácia špecialistov), "prať špinavé peniaze "(= legalizovať príjmy z trestnej činnosti), alebo môže ísť o výrazy, ktoré pomenúvajú nanovo známe javy, čiže k už existujúcim pomenovaniam pribúdajú konkurenčné pomenovania predovšetkým na štylistickej rovine, napr. "držať ruku na pulze niečoho "(= byť aktérom, účastníkom niečoho), "druhý dych "(= nové sily, príliv novej energie), rus.: "koňki otbrosiť "(= umrieť), "kompostirovať mozgi "(= ohlupovať, balamutiť). Porov. aj vznik frazém.
Frazeologický parameter

Frazeologický parameter je súbor vlastností frazém, ktorá sa zaznamenáva pri lexikografickom, resp. frazeografickom opise frazém pomocou metódy tzv. frazeologickej parametrizácie (p.). Táto metóda opisu frazém má podobu tzv. blokovej schémy, ktorá sa skladá zo šiestich makrokomponentov: dekriptívneho, hodnotiaceho, obrazno-motivačného, emocionálneho, gramatického a štylistického. Parametre tvoria ucelenú všeobecnú matricu, ktorá člení opis frazém do jednotlivých zón. Rozlišuje sa vonkajšia zóna a vnútorná zóna frazeologických parametrov.
Frazeologické paronymá

Frazeologické paronymá sú formálne podobné, ale významovo odlišné frazémy, ktoré stoja voči sebe vo vzťahu formálnej a sémantickej ekvipolentnosti alebo vo vzťahu formalnej privatívnej opozície a sémantickej ekvipolentnosti, resp. sémantickej disjunkcie, alebo vo vzťahu formálnej ekvipolentnosti a sémantickej disjunkcie. Popri existencii pravých paroným sa hovorí aj o tzv. kváziparonymách a f. p. treba taktiež odlišovať od frazeologických kontaminátov. Príklady f. p.: "ísť ako baran – ísť ako baránok; ísť na odpočinok – ísť na večný odpočinok"; angl.: "in time – in good time – in no time"; rus.: "zadať žaru – poddať žaru; smotreť v zuby – smotreť v rot". Pri f. p. môže ísť formálne o zámenu v slovotvorných prvkoch, pozri "baran/baránok", v lexikálnom komponente: "stratiť slovo – stratiť pár slov; mať deravú pamäť – mať krátku pamäť"; v syntaktickej štruktúre: "mať pod klobúkom – mať dačo pod klobúkom"; sem patria aj prípady tzv. aditívnych, resp. redukčných f. p.: "ísť na odpočinok – ísť na večný odpočinok, to je pod úroveň – to je pod moju úroveň". Niektoré f. p. majú blízko k synonymii a preto sa označujú ako synonymizované frazeologické paronymá, napr.: "mať široké/voľné pole pôsobnosti; mať ostrý (britký, štipľavý)/dobre podrezaný jazyk; strkať prsty/nos do niečoho "atď. Protipólom sú tzv. homonymizované frazeologické paronymá, ktoré popri formálnej príbuznosti sú voči sebe vo vzťahu sémantickej disjunkcie. Významový rozdiel je tu daný geneticky, vyplýva z odlišnej frazeologickej motivácie a do kategórie paroným ich oprávňuje zaradiť len ich viac-menej náhodná formálna príbuznosť, analogický štruktúrny model, porov.: "mať dušu na dlani – mať dušu na jazyku; držať na uzde – držať na povrázku "ap. Od f. p. treba odlišovať rôzne paradigmatické transformácie (p.), ktoré vyjadrujú rôzny spôsob slovesného deja a kauzálno-dôsledkové vzťahy medzi aktantmi slovesných frazém, napr.: "mať niečo na krku – mať niečo z krku; vziať si niečo do hlavy – pustiť niečo z hlavy; byť v kaši – dostať sa do kaše – dostať sa z kaše – dostať niekoho z kaše."
Frazeologický slovník

Frazeologický slovník je slovník, v ktorom sa uvádzajú a vysvetľujú frazémy daného jazyka. Podľa toho, v akom rozsahu sa uvádzajú jednotlivé frazémy jazyka a tiež podľa toho, ako všestranne a do akej hĺbky a detailov sa popisujú frazémy, rozlišujeme úplný slovník alebo výberový, resp. malý frazeologický slovník. Usporiadaním frazeológie podľa tematických okruhov vzniká vecno-tematický frazeologický slovník, vzhľadom na historické a etymologické aspekty historicko-etymologický slovník a iné. Pri každom frazeografickom spracovaní treba vyčleniť tri centrálne problémy: výber frazeologizmov, spracovanie alebo interpretácia vybraných frazém, triedenie alebo ich usporiadanie v slovníku.
Frazeologické spojenie

Frazeologické spojenie je
Frazeologické synonymá

Frazeologické synonymá sú dve alebo viaceré frazémy, ktoré vyjadrujú približne rovnaký vecný význam, patria aj z hľadiska svojho kategoriálneho významu (podľa slovnodruhovej klasifikácie) do rovnakého typu a vznikli osobitnou frazeologizáciou (obraz každej z nich vychádza z odlišnej vnútornej formy – tým sa odlišujú napr. od lexikálnych variantov tej istej frazémy). Medzi frazeologickými synonymami neexistuje – podobne ako napr. medzi expresívnymi slovami – absolútna totožnosť, tzv. absolútna synonymia. Frazeologické synonymá sa aj pri celkovej blízkosti svojich významov odlišujú istými zložkami významu, sémami (to sú tzv. ideografické synonymá, porov. "odísť k Abrahámovi – odísť do večných lovíšť, položiť niekoho na lopatky – dať niekomu mat"), alebo svojimi štylistickými vlastnosťami ("odísť na druhý svet – zatriasť krpcami", tie sa nazývajú štylistické frazeologické synonymá). Väčšina frazeologických synoným patrí medzi tzv. rovnakoštruktúrne synonymá (rovnaká, resp. podobná štruktúra ich výstavby do istej miery zaručuje aj ich kategoriálnu príbuznosť alebo blízkosť), rôznoštruktúrne frazeologické synonymá sú oveľa zriedkavejšie (rozdiely v štruktúre aj pri denotačnej príbuznosti zvyčajne vedú k nezhode v kategoriálnych významoch, a tak sú prekážkou zaradenia takýchto jednotiek s blízkym významom medzi synonymné frazémy). Takéto jednotky sa v niektorých slovníkoch označujú ako frazémy s približne rovnakým významom.
Frazeologické univerzálie

Frazeologické univerzálie sú spoločné vlastnosti a vzťahy frazém vyskytujúce sa vo všetkých prirodzených jazykoch. Základný problém pri zisťovaní f. u. spočíva v hľadaní tzv. pravých, resp. vlastných frazeologických univerzálií, pričom sa výskum opiera predovšetkým o typologické štúdium frazeológie prirodzených jazykov. Popri aplikovaní poznatkov z lingvistiky univerzálií o jazykových (fonologických, gramatických, sémantických, symbolických) a logických (myšlienkových) univerzáliách sa zisťuje vo frazeológii predovšetkým existencia a fungovanie tzv. implikačných a frekvenčných (kvantitatívnych) univerzálií. Aj vo frazeológii sa rozlišujú mimojazykovo podmienené f. u. (napr. univerzálne myšlienkové kategórie, dvojitý antropocentrizmus frazeologickej nominácie ap.) a vnútrojazykové, resp. lexikálno-sémantické f. u. Pri lexikálno-sémantických univerzáliách ide o skúmanie nominačných mechanizmov, spoločných všetkým jazykom a zachytávajúcim zákonitosti medzi formou a významom. Pri mimojazykových univerzáliách sa robí ideografická inventarizácia časti objektívnej reality, pomenúvanej pomocou frazém. Jeden z prístupov ku skúmaniu f. u. sa opiera o zisťovanie tzv. pravidelnosti frazelogického subsystému, a to zisťovaním
Frazeologický celok

Frazeologický celok je v rámci sémantickej klasifikácie frazém V. V. Vinogradova taký typ, ktorý sa rovnako ako frazeologické zrasty vyznačuje veľkými sémantickými posunmi (obraznosťou, prenesenosťou významu), avšak na rozdiel od zrastov je vo frazeologických celkoch vždy nejaký komponent, ktorý ukazuje na významový vzťah medzi jednotlivými zložkami a platnosťou celej frazémy. Význam frazeologického celku je aj pri celkovej svojej obraznosti čiastočne motivovaný významami zložiek, resp. aspoň významom jednej zložky. Frazeologickými celkami sú napr. takéto frazémy: "ťahať za jeden povraz "(= spolu, tento význam súvisí najmä s číslovkou jeden), "držať jazyk za zubami "(=mlčať aj neprezradiť), "lepiť sa niekomu na päty "(neustále niekoho sledovať) a pod. Frazeologické celky spolu s frazeologickými zrastami reprezentujú jadrovú časť celej frazeológie, ku ktorej sa približujú ostatné druhy frazém.
Frazeologický derivát

Frazeologický derivát je frazeologická jednotka modifikovaná buď derivačnou zmenou komponentu frazeologickej jednotky, paradigmatickou zmenou v štruktúre frazémy alebo rozšírením spojenia o ďalší, funkčne odlišný (veľmi často verbalizačný) komponent, pričom dochádza k zmene jej syntaktickej funkcie. Porovnaj derivácia frazémy.
Frazeologický ekvivalent

Frazeologický ekvivalent je ekvivalent frazémy v cudzom jazyku. Ekvivalentnosť frazémy sa posudzuje
Frazeologický model

Frazeologický model je všeobecno-abstraktná logicko-sémantická konštrukcia predstavujúca invariantnú jednotu sémantických al. štruktúrno-sémantických konštánt. Porov. aj štruktúrno-sémantický frazeologický model, štruktúrny model.
Frazeologický nominatív

Frazeologický nominatív je podoba frazémy, v ktorej sa aj pri hocijako širokej variantnosti uvádza príslušná jednotka najčastejšie, teda podoba, ktorá sa pokladá za základnú, najviac reprezentatívnu. Zároveň sa tu prihliada aj na paradigmatickú formu frazémy. Napr. väčšinu slovesných frazém možno v slovníku zachytiť s infinitívnym tvarom slovesnej zložky. Preto pre tieto frazémy má infinitívna forma platnosť frazeologického nominatívu.
Frazeologický obrat

Frazeologický obrat je starší názov pre frazému. Uplatnil sa v čase hľadania názvu pre základnú jednotku celej frazeológie, dlho sa však neudržal, lebo sa prijali vyhovujúcejšie názvy, a to najskôr frazeologická jednotka, neskôr frazeologizmus a napokon frazéma. Názov frazeologický obrat vznikol spojením tradičného názvu ustálený obrat (p.) s novším označením všetkých pojmov z tejto oblasti, s názvom frazeológia, frazeologický. V najnovších systémoch frazeologických pojmov sa osobitne neuplatňuje, a tak sa uplatňuje iba ako voľnejšie, neterminologizované pomenovanie frazémy akéhokoľvek druhu.
Frazeologický obraz

Frazeologický obraz je
Frazeologický plán jazyka

Frazeologický plán jazyka je
Frazeologický podsystém

Frazeologický podsystém sú triedy frazeologických jednotiek vo vzťahu k triedam prvkov nižších a vyšších úrovní. Frazeologický podsystém sa nechápe v zmysle samostatnej jazykovej roviny. Je integrálnou súčasťou jazykového systému. Porov. frazeologický systém.
Frazeologický systém

Frazeologický systém je relatívne samostatný hierarchický systém rôznych typov frazém, ktorý je komplementárny voči čiastkovým systémom pravidelného jazyka. Frazémy vytvárajú voči sebe navzájom a voči iným jazykovým prvkom rôzne štuktúrne, sémantické a funkčné paradigmy, medzi ktorými sú početné horizontálne (syntagmatické) a vertikálne (paradigmatické) vzťahy.
Frazeologicky viazaný význam slova

Frazeologicky viazaný význam slova je podľa niektorých analogistikých frazeologických koncepcií je to význam slova, ktorý sa realizuje jeho výskytom v určitej konkrétnej frazéme. Napríklad v spojení "zlatá mládež "sa slovu "zlatá "pripisuje vlastný frazeologicky viazaný význam, ktorý je iný ako v spojeniach "zlatá reťaz, zlatý prsteň "a i. Niekedy sa rozlišuje implicitný a explicitný frazeologicky viazaný význam slova (Gvozdariov, l977). Implicitný frazeologicky viazaný význam sa pripisuje aj komponentom frazeologických zrastov a frazeologických celkov (napr. vo frazéme "robiť z komára somára "slovo "komár "označuje niečo bezvýznamné, malicherné, a slovo "somár "niečo podstatné, závažné). Explicitný frazeologicky viazaný význam majú slová ako komponenty frazeologických spojení, v ktorých sa spájajú so slovami v ich základnom význame (napr. v spojení "rezať uši "slovo "rezať "má význam „vyvolávať nepríjemný dojem, drážďiť“, porov. aj uvedené spojenie "zlatá mládež"). Už tieto príklady ukazujú, že ide skôr o sofistické a špekulatívne hľadanie nejakého samostatného sémantického statusu komponentov frazémy, čo možno považovať za neproduktívny prístup, pretože sa tu isté nesystematické implikácie vydávajú za regulárne vlastnosti.
Frazeologický výraz

Frazeologický výraz je
Frazeologický zrast

Frazeologický zrast i frazeologická zrastenina je v rámci sémantickej klasifikácie V. V. Vinogradova taký typ frazém, pri ktorom význam frazémy nijako nevyplýva z významov komponentov, nijako nie je nimi motivovaný. To znamená úplnú stratu motivovanosti komponentového zloženia, ktoré sa stalo bazou tejto frazémy. Príklady: "mucha mu sadla na nos "= nahneval sa, "streliť capa "= urobiť alebo povedať nejakú hlúposť, "vytrieť niekomu kocúra "- prekabátiť niekoho, "otráviť červíka "= upiť si nalačno (najmä zarána) kalíšok pálenky atď. Keďže sa takéto frazémy vyznačujú najväčšími sémantickými posunmi, bývajú často nepreložiteľné doslova, a preto sa niekedy pomenúvajú aj názvom idióm.
Frazeologický zvrat

Frazeologický zvrat je
Frazeologizačný proces

Frazeologizačný proces je proces tvorenia frazém v priebehu celého obdobia vývinu nášho jazyka. V predspisovnom období prebiehal f. p. živelnejšie a jeho zavŕšenie či završovanie pri niektorých typoch frazém bolo pomalšie. Pri celom f. p., pri základnom vývinovom smere zohráva významnú úlohu variantnosť frazémy (p.).
Frazeologizované spojenie

Frazeologizované spojenie je frazeologické spojenie ako typ frazém s voľnejším sémantickým stupňom spojenia významov jednotlivých zložiek.
Frazeomatika

Frazeomatika je v niektorých frazeologických koncepciách (napr. A. V. Kunin) názov pre neidiomatickú časť frazeológie (p. neidiomatické frazémy), alebo pre nefrazeologické ustálené slovné spojenia.
Frazeosémantické pole

Frazeosémantické polia sú významové skupiny frazém vyčleňované na základe spoločnej nocionálnej sémy. Frazémy jedného poľa sa líšia svojimi špecifikačnými sémami, ktoré sú sekundárne a naviazené na jeden referenčný pojem. Takéto významové skupiny frazém sa označujú aj ako frazeologické polia (Rojzenzon-Avaliani, l967), sémanticko-tematické skupiny (Molotkov, l977), sémantické polia (Pankratova, l988), frazeosémantické skupiny (Rajchštejn, l980), sémantické hniezda (Habovštiaková – Krošláková, 1990). Frazémy jedného f. p. vyjadrujú rovnaký vecný, denotatívny význam, napr. "štedrý človek", "hovoriť pomaly", "bohatý človek", "veľké množstvo" a i. Zoskupujú sa do vyšších významových celkov, frazeosémantických makropolí (Jankovičová, 1991), napr. "vzťah človeka k iným ľuďom", "postavenie človeka v spoločnosti", "psychické stavy človeka", "čas" a i. Frazémy jedného f. p. sú navzájom v rôznych sémantických vzťahoch. Základným vzťahom je synonymia. F. p. tvorí obvykle niekoľko synonymických radov, ku ktorým sa pripájajú izolované frazémy, nepatriace do žiadneho synonymického radu. Okrem toho možno ešte frazémy vnútorne zoskupovať na základe zhodnej konštrukcie alebo zhodného logického alebo motivačného modelu. Vnútorná štrukturovanosť konkrétneho poľa je v každom konkrétnom jazyku neopakovateľná. Porov. frazeologické hniezda, ideografický opis frazém.
Frazeotvorná báza

Frazeotvorná báza je lexikálny základ, z ktorého je utvorená frazéma. Niekedy sa rozlišuje tzv. derivačná báza, ktorou sú prvky vstupujúce do frazém a pomocou ktorých sa realizuje tzv. motivačná báza, ktorú tvoria významy slov pred frazeologizáciou spojenia. Derivačnou bázou môže byť slovo, voľné slovné spojenie, ustálené slovné spojenie alebo iná frazéma.
Funkčná distribúcia frazém

Funkčná distribúcia frazém je vlastnosť istej vrstvy frazém, ktoré sa funkčne špecifikujú jedným smerom, niekedy aj ako osobitné druhy frazém, najmä v oblasti plnej vetnej realizácie: príslovia, porekadlá, pranostiky, povrávky ap.
Funkčná komplexnosť frazémy

Funkčná komplexnosť frazémy je účasť všetkých tvorivých parametrov ľudského vedomia na utváraní obrazu, ktorým frazéma zachycuje životné situácie. Frazéma je výsledkom poznávacieho, citového hodnotiaceho, mravného a akčného úsilia ľudskej povahy, vrátane nadstavbovej estetickej aktivity, čo sa potom odráža v jej komunikačnom pôsobení. V jednotlivých frazémach majú tieto funkčné parametre rozličné zastúpenie. Vtedy dochádza k funkčnej distribúcii frazém (p.).
Gnómický prézent

Gnómický prézent je prézent používaný v prísloviach, v porekadlách a vo vetách všeobecnej platnosti.
Gramatické typy frazém

Gramatické typy frazém sú frazémy, ktoré sú funkčnými ekvivalentmi príslušných autosémantických a synsémantických gramatických slovných druhov. Rozlišujú sa substantívne, verbálne, adjektívne, adverbiálne, predložkové, spojkové, zámenné, časticové, citoslovcové frazém. (op. vetné, al. propozičné frazémy; p. aj predikatívne frazémy, modálne frazémy).
Hádanka

Hádanka je paremiologický útvar, ktorý iba v okrajových prípadoch máva platnosť frazémy (najmä pri menších obrazných hádankách, napr. "V jednom súdku dvojaké vínko, čo je to?"). Z hádaniek však vznikajú aj vlastné frazémy.
Heterogénnosť frazém

Heterogénnosť frazém je vnútorná nejednotnosť frazeologického systému, ktorá vyplýva zo štruktúrnej a funkčno-sémantickej nerovnorodosti tried frazém, kde patria prvky od minimálnych asyntagmatických, napr. predložkovo-menných spojení alebo spojení synsémantických slov po frazém s vetnou alebo súvetnou štruktúrou a od kvazifrazém s priehľadnou sémantikou komponentov po spojenia bez zreteľnej motivácie.
John Major

Sir John Major (ˈmeɪʤə) (* 29. marec 1943, Londýn) je bývalý popredný britský konzervatívny politik a ministerský predseda v rokoch 19901997.
Svoju politickú kariéru začal ako poslanec mestskej rady v Lambethe v Londýne v roku 1968. V roku 1979 bol prvýkrát zvolený do parlamentu. Vo vládach Margaret Thatcherovej bol postupne námestníkom ministra financií, ministra zahraničia a krátku dobu bol ministrom financií. Po zosadení Thatcherovej z čela Konzervatívnej strany bol Major zvolený za jej predsedu.
27. novembra 1990 sa stal predsedom Konzervatívnej strany a o deň neskôr bol menovaný predsedom vlády. Jeho predsedníctvo je spojené so spormi vo vnútri strany, zvyšujúcou sa dôležitosťou Európskej únie (ratifikáciou Maastrichtskej zmluvy) ako aj výstupom Spojeného kráľovstva z ERM v dôsledku tzv. Čiernej stredy 16. septembra 1992.
V roku 1997 prehral vo voľbách s labouristickou stranou, ktorú viedol v tom čase Tony Blair. Výsledky volieb boli pre jeho stranu najhoršie od roku 1832. Po tejto prehre sa novým predsedom Konzervatívnej strany stal William Hague, Major zostal členom parlamentu až do svojho odchodu z Dolnej snemovne v roku 2001.
Historické synonymum frazémy

Historické synonymum frazémy je frazéma zo staršieho obdobia vývinu nášho jazyka analogická so súčasnou frazémou rovnakého či podobného štruktúrno-sémantického modelu. Ide teda o totožnosť v sémantike, ale odlišnosť v obraznosti. Napr. "dobre je z cudzej kože krpce krájať "(súč. "z cudzieho krv netečie")", kto po dvoch zajacoch hľadí, časom žiadnych nevysliedi "(súč. "dvom pánom nemožno naraz slúžiť").
Historický charakter frazeologického systému

Historický charakter frazeologického systému je potvrdenie princípu systémovosti vo frazeológii na základe porovnania súčasného frazeologického fondu so starším frazeologickým fondom v zmysle analogickosti frazeologizačných postupov. Staršie štruktúrno-sémantické typy, ktoré sa v súčasnom jazyku už nevskytujú, dokazujú produktívnosť niektorých štruktúrnych al. štruktúrno-sémantických postupov v staršom období a tým v podstate potvrdzujú aj existenciu systémovosti vo frazeológii. Napr. "vyjsť + na čo" (=dostať sa do zlej, nepríjemnej, ťažkej situácie), napr. "vyjsť na psí tridsiatok/žobrácku palicu/mizinu "ap.")."
Historický pendant frazémy

historický pendant frazémy al. historická frazéma je frazéma vyskytujúca sa v staršom období vývinu nášho jazyka v podobe historického variantu al. historického synonyma (porov.) al. frazéma, ktorá sa už do súčasnosti nezachovala. Porov. zaniknuté frazémy.
Historický prototyp frazémy

Historický prototyp frazémy je východisková podoba frazémy vystupujúca obyčajne ako voľné spojenie. Mnohé súčasné frazémy nie sú doložené zo staršieho obdobia ako frazémy, ale ako voľné slovné spojenia, teda historické (nazývané aj genetické) prototypy súčasných frazém. Významy jednotlivých komponentov sú priame. Napr. "dať na pranier niekoho, mať na rováši u niekoho niečo."
Historický variant frazémy

Historický variant frazémy je frazéma zo staršieho obdobia vývinu nášho jazyka, v ktorom je zachovaný súčasný štruktúrno-sémantický model, no kľúčový (oporný), príp. niektorý iný komponent je nahradený iným synonymným výrazom. H. v. možno rozdeliť na frazémy obsahujúce
Hodnotiaca operatívnosť frazém

Hodnotiaca operatívnosť frazém je jeden z najtypickejších parametrov zo zóny konotatívnych zložiek významu frazémy odrážajúci skutočnosť, že frazéma takmer nikdy nie je iba obyčajnou nomináciou, ale vždy nesie aj hodnotiaci významový prvok. Práve tento hodnotiaci prvok býva často kľúčom pre interpretáciu komunikačného zámeru frazémy. Napr. frazéma "múry podopierať "je nielen obrazným vyjadrením pre ničnerobenie, postávanie, ale obsahuje aj zreteľný a dosť silný záporný hodnotiaci významový prvok, skôr odsúdenie ako schvaľovanie takejto činnosti. Podobne napr. porekadlo "Vykľulo sa šidlo z vreca "je nielen obrazným vyjadrením obsahu, ktorý možno neobrazne vysloviť vetou Pravda vyšla najavo, ale je aj zasa skôr negatívnym ako pozitívnym hodnotením danej skutočnosti. Toto hodnotenie pritom nikdy nie je vo frazeológii čímsi samoúčelným, ale je radou, odporúčaním konať tak, aby sa v príslušných súvislostiach nemuselo uplatňovať uvedené hodnotenie. Hodnotenie je tu teda postupom operatívnym, je prostriedkom operatívnosti frazém i celej frazeológie.
Hovorová frazeológia

Hovorová frazeológia je množina frazém, ktoré sa vyznačujú hovorovosťou. Za príbuzný termín zo štylistického hľadiska treba pokladať označenie ľudová frazeológia (p. štylistická klasifikácia frazém). Vlastný obsah týchto pojmov sa prekrýva. Pričom termínom hovorová frazeológia sa sledujú príslušné štylistické vlastnosti frazém a pri termíne ľudová frazeológia sa mieri na ľudový pôvod istých zvratov. Príznak hovorovosti je prítomný vo väčšine frazém, a tak sa v slovníkových opisoch zvyčajne ani osobitne nevyznačuje. Vyznačuje sa len v prípadoch výraznej hovorovosti.
Hovorový akcent

Hovorový akcent je funkčný aspekt frazémy, ktorý sa uvedomuje ako zdôraznená, umocnená hovorovosť frazémy. Súvisí s aktuálnou situáciou a komunikačnou aktivitou hovoriaceho.
Hybridnosť frazém

Hybridnosť frazém je nesúlad medzi formálnou a obsahovou povahou frazém, ktorá je z hľadiska funkcie akoby pomenovaním, no jej štruktúra je syntaktickej povahy.
Hyperbolická frazéma

Hyperbolické frazémy je podľa J. Mihála (1959) štylisticky príznakové frazémy, ktoré vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o triedenie frazém z hľadiska štylistiky. Za hyperbolické frazémy pokladá J. Mihál napr. "sprostý ako drúk, má peňazí ako pliev, hryzie ho svedomie "a i". "Je to typ nie celkom výrazný, pretože hyperbolizácia, frapantnosť patrí k typickým znakom väčšiny frazém.
Hyperonymia

Hyperonymia/hyponymia frazém je vzťahy významovej nadradenosti/podradenosti medzi dvoma, resp. viacerými frazémami. Na rozdiel od lexiky sa tieto vzťahy uvedomujú menej výrazne, a to z viacerých dôvodov, napr.
Identifikačná metóda

Identifikačná metóda je metóda analýzy frazém prostredníctvom zisťovania tzv. sémantického ekvivalentu – identifikátora, ktorým môže byť slovo, slovné spojenie alebo celá parafráza. Procedurálne je táto metóda blízka aplikačnej metóde (p.), pretože sa význam frazém porovnáva s doslovnými významami jej komponentov.
Identita frazémy

Identita frazémy je súhrn parametrov, ktoré zaručujú, že sa istý výraz aj pri svojej viacslovnosti, pri diferencovanej variantnosti aj pri existencii vo viacerých paradigmatických formách chápe ako celostná, jednotná a osobitná jazyková jednotka. Súhrn parametrov odlišuje frazému od (prípadného) homonymného voľného slovného spojenia, od ustáleného spojenia nefrazeologickej povahy (napr. termín "bod mrazu "a frazéma "byť na bode mrazu, bod mrazu"), od frazeologických derivátov (napr. kategoriálne parametre odlišujú frazému "Tichá voda brehy myje "od jej derivátu "tichá voda"), od homonymných frazém (napr. iba distribúcia alternantov odlišuje frazému "prišla jeho, jej, ich hodina "= zomiera, od frazémy "prišla jej "(iba "jej"!) "hodina "= ide rodiť), od synonymných frazém (zhoda-nezhoda obrazu) aj od frazeologických aktualizácií, napr. porekadlo "Noc má svoju moc "– aktualizované spojenie porekadlového typu "Moc má svoju noc").
Ideografický opis frazém

Ideografický opis frazém je opis frazém podľa pojmových okruhov usporiadaný do významových polí a synonymických skupín, na základe ktorého je možné zostaviť pojmový slovník – tezaurus. Sémantická kategorizácia sa v takýchto pojmových, resp. onomaziologických modeloch uskutočňuje prostredníctvom deskriptorov – taxónov, pričom operacionálnym základom tejto procedúry je komponentová analýza. Existujú dva spôsoby vytvárania tezaurov – deduktívny, keď sa na jazyk aplikuje hotová konceptuálna schéma, ktorá odráža istú apriórnu predstavu o modeli sveta, a induktívny spôsob, ktorý vychádza z toho, že vytváraniu konceptuálnych schém má predchádzať sémantická analýza reálne existujúcich jazykových jednotiek. Klasickým modelom, kde sa uplatňuje deduktívny spôsob, je tezaurus v podobe hierarchicky organizovaného stromu hyperonymicko-hyponymických vzťahov. Vo frazeológii je reálny induktívny spôsob, pretože frazeológia neodráža nejaký ucelený logický model sveta, nepomenúva ho, ale je hodnotením niektorých jeho výsekov a je skôr jeho naivným obrazom a sémantická kategorizácia sa nedeje na základe encyklopedických vedomostí. Novšie pohľady na onomaziologický model frazeológie vychádzajú z toho, že jednotlivé taxóny vo frazelógii nadobúdajú skôr podobu sietí a nie hierarchických stromov, pretože hyperonymicko-hyponymické vzťahy sú vo frazeológii málo výrazné a skôr treba hovoriť o kvázisynonymách, kváziantonymách, konverzívach, paronymách, vyjadreniach začiatku, priebehu a ukončenia stavu alebo deja ap. Pri postulovaní taxónov treba brať do úvahy aj hodnotiaci aspekt, ktorý môže byť dôležitejší ako samotný pojem, pretože delí frazeológiu do pozitívneho a negatívneho hodnotového spektra, napr. taxón: "cieľavedomosť" môže zahŕňať frazémy: "ísť za svojím cieľom, nezastať na polceste, ísť (aj) cez mŕtvoly". Tieto jednotky možno zahrnúť pod spoločný pojem, majú však povahu antoným. Ďalším problémom je zložitá previazanosť zložiek jednotlivých taxónov, napr. hypertaxón "kontrola" obsahuje zložky
Idióm

Idióm je
Idiomatická frazéma

Idiomatická frazéma je frazéma, ktorá sa vyznačuje prítomnosťou idiomatickosti. Porov. idomatickosť frazémy, idióm l.
Idiomatické spojenie

Idiomatické spojenie je starší názov pre frazému, resp. idióm. Uplatňoval sa najmä v tých frazeologických teóriách, ktoré počítali s idiomatickosťou, chápanou ako doslovná nepreložiteľnosť frazémy do iného jazyka, ako so základnou vlastnosťou frazémy, resp. ako s jednou zo základných vlastností frazémy. Novšie sa tento názov uplatňuje najmä pri voľnejších filologických opisoch a výkladoch problematiky takýchto jednotiek. Zriedkavejšie sa prejavujú tendencie po novej terminologizácii tohto názvu aj v najnovších frazeologických koncepciách (napr. pri opisoch frazém metódou frazeologickej parametrizácie).
Idiomatickosť frazémy

Idiomatickosť frazémy je
Kúty

Kúty môže byť:
Idiomatika

Idiomatika je
Idiomológia

Idiomológia je v niektorých filologických školách, kde sa ustálený typ obrazného výrazu nazýva idióm, náuka o idiómoch. V našej domácej tradícii sa tento názov výraznejšie neuplatnil, hoci názov idióm sa v rozličných prístupoch k frazeológii pomerne často využíval.
Idiotizmus

Idiotizmus môže byť:
Implicitnosť frazémy

Implicitnosť frazémy je tendencia frazém alebo aj väčšieho slovesného útvaru, napr. bájky, príslovia, hádanky k redukcii počtu komponentov až na jedno slovo, porov. napr. redukciu ruskej frazémy "i nikakich gvozdej "na "i nikakich "alebo vznik frazémy "tichá voda "z príslovia "Tichá voda brehy myje". Porov. explicitnosť frazémy a frazeologické antinómie
Individuálna frazeológia

Individuálna frazeológia je za individuálnu frazeológiu sa pokladá utváranie paralelných novotvarov s analogickými formálnymi a významovými vlastnosťami. Východiskom takýchto novotvarov bývajú najmä frekventovanejšie a známe príslovia a porekadlá, napr. "Ukáž mi hnojisko, a ja ti poviem, aký si hospodár". (Podkladom pre vznik tejto jednotky je spojenie "Povedz mi, čo čítaš, a ja ti poviem, kto si".). Väčšina z týchto novotvarov je výrazom individuálneho prístupu k frazeológii, avšak iba máloktoré sa stávajú súčasťou celonárodnej frazeológie. Vznik takýchto frazeologických novotvarov je prejavom aktualizujúceho prístupu k frazeológii a individuálnu frazeológiu tiež možno pokladať za typ komplexnej aktualizácie frazémy. Porov. aktulizácia frazém, textotvorné potencie frazém, individuálny variant.
Individuálny variant

Individuálny variant je variant frazémy analogicky utvorený na pozadí všeobecne známej podoby frazémy istou osobnosťou, spisovateľom, básnikom, jazykovedcom, žurnalistom a pod., napr. "Mlčanie hory prenáša, Kto do teba kameňom, ty doňho skalou. "Porov. individuálna frazeológia
Inovácia frazém

Inovácia frazém je
Intelektuálna frazéma

Intelektuálna frazéma znamená, že frazeológia obrazne spriezračňuje nielen externé životné a prírodné situácie, ale aj ľudské vnútro a v tom aj charakteristické polohy v procese poznania, myslenia, morálneho hodnotenia a rozhodovania, napríklad špecifické postupy argumentácie, zdôvodňovania, extrapolácie, falzifikácie, potvrdzovania, momenty výhrad, prípustok, podmieňovania, náhodnosti, neistoty, oslabenia, či "pritvrdenia" téz, koncepčné obraty v myslení, spochybňovanie a oslabovanie vývodov, prípadne rezervovanosť k nim. Takéto "myšlienkové zvraty", "intelektualizmy" sa niekedy používajú len kvôli efektu, ako vonkajškový symptóm vedeckosti, čo vyznieva ako intelektuálsky či scientistický snobizmus. Často to bývajú kalky z iných jazykov.
Intelektuálny akcent frazém

Intelektuálny akcent frazém je zdôraznená intelektuálna orientácia pri istých knižných frazémach, napr. "kategorický imperatív, elixír života, kameň mudrcov "ap.
Intenzifikačná frazéma

Intenzifikačná frazéma je v českej frazeologickej teórii J. V. Bečku jeden z funkčných typov frazém, ktorého podstata spočíva v tom, že sa jedna zo zložiek vyjadruje veľmi výrazným, frapantným výrazom. To ovplyvňuje celý význam frazémy, takže jednotka takéhoto typu pôsobí ako expresívny, nápadný prostriedok. Porov.: "byť hladný ako vlk, závratná hĺbka, ticho ako v hrobe, mať hrošiu kožu, pohybovať sa niekde ako slon v porceláne, robiť z komára somára (slona), spať ako zarezaný, písať ako kocúr, bežať odušu (spasenú) "atď.
Internacionalizmy vo frazeológii

Internacionalizmy vo frazeológii sú frazémy majúce spoločnú sémantiku i spoločný pôvod, vyskytujúce sa vo viacerých príbuzných i nepríbuzných jazykoch, ktorých prameňmi sú kresťanské dejiny (predovšetkým Biblia), staroveké grécke a rímske dejiny a literatúra, grécka a rímska mytológia (antika), celosvetové (staršie i novšie) dejiny spoločnosti a literatúra. Pre oblasť európskeho regiónu tvoria i. tzv. základný európsky frazeologický fond (paneuropeizmy). I. vo frazeológii sú prevzaté frazémy viacerými jazykmi z jazyka národa, kt. ich vytvoril al. uviedol do všeobecného používania, napr. "krížová cesta; judášsky groš; lukulské hody; bartolomejská noc; Kolumbovo vajce; piata kolóna; boj s veternými mlynmi; rytier smutnej postavy "ap"."
Interpretácia frazémy

Interpretácia frazémy je vyjadrenie približného významového ekvivalentu obrazu, pričom toto vyjadrenie má formu priameho opisu, nepriameho opisu, perifrázy a pod., napr. "udrieť/trafiť na pravú strunu – "správne odhadnúť niečo, vystihnúť podstatu veci", ísť hlavou proti múru "– o neprekonateľných prekážkach. Porov. výklady frazeologických jednotiek
Ironická frazéma

Ironická frazéma je frazéma zo štylistického hľadiska patriaca k frazémam s výraznou hovorovosťou. V rámci tejto skupiny sa vyčleňujú frazémy s ironickým podfarbením, s výsmešným, posmešným odtienkom, napr. "dobrý/pekný vták/vtáčik, dobrý kvietok, dobrá firma, myslí si, že všetku múdrosť (sveta) pojedol, vajce chce byť múdrejšie ako sliepka."
Jednoslovná frazéma

Jednoslovná frazéma je paradoxný jav, keď platnosť frazémy nadobudlo jedno slovo, ktorému ináč – pre neprítomnosť vetných signálov – akoby nebolo možno pripísať túto "vyššiu" platnosť. V skutočnosti fakt, že obraz vzniká organicky len v procese reči, t. j. pri utváraní vety, spôsobuje že, obrazná platnosť celkom prirodzene asociuje vetnú súvislosť, t. j. účasť na skutočnosti mienenej vetou. To je potom onen hybridný charakter, ktorý utvára fenomén frazémy vôbec: ""zavariť niekomu", "vystreliť si z niekoho", "vegetovať", "trocháriť""...Pravda, jestvujú jednoslovné metafory, ktoré nepociťujeme ako frazémy, a to ako okazionálne, jednorazové použitia, ale aj ako frekventované prípady. Týmto metaforám však chýba hĺbkový étos frazémy, jej plné prijatie vo funkcii modelovej interpretácie významového životného faktu, čo dvíha étos frazémy. Jednoslovná metafora naproti tomu pre svoju významovú plytkosť zovšednie, vypadne z úzu, alebo sa prosto lexikalizuje. Jednoslovnú frazému príznačne charakterizuje vyzretá systémová dvojitosť: jej pohyb medzi langovou dispozičnosťou a parolovou aktuálnosťou (p. potencialita a aktualita obrazu). Táto dvojitosť je základnou vlastnosťou frazém. Ňou sa napríklad jednoslovná frazéma zreteľne líši od jedinečnosti, singularity poetickej metafory. Druhá z nich existuje jednorazovo v poetickom texte, t. j. len ako aktuálna súčasť výpovede. Frazéma, ktorá sa zrodila opakovaním príťažlivého obrazu, existuje semioticky na dvoch ontických rovinách, na dispozičnej rovine langue (v kódovej pamäti) a na aktuálnej rovine parole (v živej reči).
Jednovrcholová frazéma

Jednovrcholová frazéma je frazéma pozostávajúca z jedného pôvodne plnovýznamového a jedného, prípadne dvoch alebo troch pôvodne neplnovýznamových slov: "do nohy "(všetci), "pod nosom "(blízko), "od Adama "(odpradávna), "na betón "(iste), "ani za mak "(vôbec nič). Nazývajú sa aj minimálne frazémy.
Kalambúr

Kalambúr je z franc". "calembour = slovná hra, postavená
Kategoriálna vlastnosť frazém

Kategoriálna vlastnosť frazém sú základné definičné vlastnosti, vymedzujúce frazému ako samostatný jazykový útvar. Nejednotnosť pri definovaní frazém sa prejavuje v rozdielnom počte a charaktere vyčleňovaných k. v. Počas vývoja frazeologickej teórie boli vyčlené kritéria, ktoré vychádzali z celistvej povahy frazém ako útvaru: ustálenosť, reprodukovateľnosť, ekvivalentnosť slovu, nemodelovosť, viazanosť významov komponentov, neodvoditeľnosť významu frazém z ich komponentov, t. j. ich nesúčtovosť, sémantická nerozložiteľnosť; z povahy štrukúry frazém: viacslovnosť, syntaktická ustrnulosť, nezameniteľnosť komponentov; zo štruktúrnych, sémantických a funkčných nepravidelností frazém: transformačná a paradigmatická defektnosť, anomálnosť; z referenčnej povahy frazeologickej nominácie: obraznosť, expresívnosť, emocionálnosť ap.
Klasifikácia frazém podľa bázy vzniku

Klasifikácia frazém podľa bázy vzniku je rozdelenie frazém podľa toho, či frazeologizačný proces zasahuje konkrétne slovné spojenie (s jeho stavbou, lexikálnym obsadením aj stvárnením komponentov), alebo sa dotýka samej konštrukcie. Jednotky s prvým typom procesu sa volajú lexikálne frazémy (lexikálna frazeológia), jednotky druhého typu sa označujú súborne ako syntaktická frazeológia, resp. ako syntaktické frazémy či frazeologizované konštrukcie. Jadrom frazeológie je lexikálna frazeológia. O začleňovaní frazeologizovaných konštrukcií do frazeológie niektoré teórie (najmä tie, čo frazeológiu spájajú so slovníkom, s lexikou) dosť presvedčivo pochybujú, a to aj napriek tomu, že registrujú pri týchto konštrukciách viaceré znaky spoločné s jadrom frazeológie.
Klišé

Klišé je ustálený slovný obrat (z ), ktorý stereotypným a mechanickým používaním stratil svoju údernosť a do istej miery aj pôvodný význam. Najčastejšie sa vyskytuje v publicistickom štýle, ale aj v hovorovom jazyku, korešpondencii a pod., napr. "hodina pravdy", "dieťa šťasteny", "drvivá väčšina", "pálčivá otázka", "hlboké nedorozumenie", "dostať sa na šikmú plochu".
Niektoré slová a slovné spojenia sa v komunikácii zvyknú používať tak často, až napokon stratia svoj konkrétny, hodnotný obsah a stávajú sa v reči abstraktnými. Ich počet je malý, ale zato často sa vyskytujúci najmä pri rýchlej, nepripravenej komunikácii a improvizácii v reči. Tieto slová a slovné spojenia nemajú v reči žiadnu hodnotu, sú opočúvané, bezduché a často sa nimi zapĺňajú prázdne miesta. Takéto slová, či slovné spojenia nazývame floskuly a klišé. Floskuly a klišé sa stávali bezcennými postupne a takýmito aj ostali.
Klišé je zastaraný spôsob myslenia, banálne frázy alebo zažité výrazy. Sú to všeobecné, situačne málo konkrétne, stereotypné, otrepané a takmer nič nehovoriace slová, ktoré, hoci mali pôvodne presný význam, neustálym opakovaním sa v reči opotrebovali, alebo lepšie povedané ošúchali, či znehodnotili. Sú to slová ktoré svojim neustálym, stereotypným omieľaním stratili svoj pôvodný, hodnotný význam. Samotné slovo klišé pochádza z francúzskeho cliché, ktoré pôvodne znamenalo „tlačová forma“ používaná v polygrafickom priemysle a neskôr pojem „lacná imitácia“.
Väčšina ľudí si osvojí iba menší počet slov, ktorými vypĺňajú prázdne miesta v komunikácii a tým sa z týchto slov stávajú klišé. Často sa používajú na skupinu osôb, objektov, vecí. Sú to najmä úslovia, ktoré sa vyskytujú v bežnej spoločenskej komunikácii, v masmédiách v súkromných listoch i v spontánnych prejavoch. Klišé je ustálený automatizovaný slovný obrat, ktorý si vďaka svojej výstižnosti v začiatkoch používania získal takú popularitu, že naďalej hrozí jeho nevhodné a nebezpečné používanie.
Typy kategórií:
Kľúčové slovo frazémy

Kľúčové slovo frazémy je centrálny člen jednotky, ktorý určuje konštrukčný ráz celej jednotky (=konštrukčne kľúčové slovo), alebo je základnou zložkou významu frazémy (=sémanticky kľúčové slovo). Sémanticky kľúčové slovo sa označuje aj názvom jadro frazémy. V istých frazémach je to isté slovo kľúčovým z obidvoch hľadísk (napr. "prevracať kabát"), inokedy je jedno kľúčovým z hľadiska sémantiky a druhé z hľadiska konštrukčného (napr. "dvojdomý pes "– konštrukčným kľúčovým slovom je tu evidentne substantívna zložka "pes", ale sémanticky rozhodujúcim je adjektívum "dvojdomý", lebo práve ono najviac napovedá o význame celej jednotky). Početné sú aj jednotky, v ktorých nemožno určiť kľúčové slovo (sú to najmä mnohé vetné frazémy, ako aj jednotky so stavbou priraďovacej syntagmy: "pečený varený, kosť a koža, krv a mlieko"). Kľúčové slovo sa nazýva aj oporným slovom (členom) frazémy.
Knižná frazeológia

Knižná frazeológia je
Knižný akcent vo frazéme

Knižný akcent vo frazéme je štylistická charakteristika niektorých knižných frazém, pri ktorých je výrazne zosilnená ich knižnosť, ktoré sa teda vyznačujú nezvyčajnosťou výrazu, zvýšeným pátosom, nadnesenosťou. Knižný akcent sa prejavuje najmä v opozícii s hovorovými frazémami, ale aj s tými knižnými frazémami, pri ktorých je knižnosť oslabená, alebo celkom ustupuje. Porov. z tohto hľadiska napr. frazémy "labutia pieseň "alebo "spať, odpočívať na vavrínoch, "pri ktorých knižnosť zreteľne ustupuje, a napr. frazémy "obetovať niečo na oltár vlasti, odobrať sa k otcom, predkom", pri ktorých je naopak knižnosť, nadnesenosť celkom evidentná. Takýto rozdiel sa pomerne často prejavuje medzi citátovými frazémami (tie vynikajú prítomnosťou knižného akcentu) a ich zaužívanými a teda tiež ustálenými a frazeologizovanými kalkami (pri tých býva knižnosť výrazne oslabená), napr. "in medias res – k veci, circulus vitiosus – začarovaný, bludný kruh."
Kodifikovaná frazéma

Kodifikovaná frazéma je jednotka frazeológie zachytená a náležite spracovaná (napr. vyznačením distribúcie, štylistickej platnosti a variantnosti) v lexikografických (či frazeografických) opisoch alebo v analytických teoretických prácach o frazeológii.
Kodifikovaný variant frazémy

Kodifikovaný variant frazémy je podoba frazémy, ktorú zachytili lexikografické opisy a pripisujú jej platnosť meradla pri posudzovaní ďalších variantov.
Kohyponymia frazém

Kohyponymia frazém je súradnosť dvoch alebo viacerých frazém z pojmovej stránky, ktoré sú hyponymami vo vzťahu k svojmu nadradenému rodovému pojmu – hyperonymu.
Kolokabilita

Kolokabilita alebo spájateľnosť je schopnosť lexikálnej jednotky (slova alebo frazémy) spájať sa s inými jazykovými jednotkami tak, aby sme dostali zmysluplnú, gramaticky správnu a štylisticky adekvátnu výpoveď. Je daná ich valenciou a kompatibilitou. Je to informácia o tom, aké sémantické príznaky musí mať slovo B syntakticky spojené so slovom A. V týchto prípadoch ide o sémantickú spájateľnosť alebo sémantické obmedzenia na spájateľnosť slova A.
Monokolokabilné slová.
Sú to lexikálne jednotky, ktoré sa spájajú s obmedzeným počtom iných slov; sú to teda slová s minimálnou kolokačnou potenciou (v slovníkoch sú takéto jednotky často spracované s poznámkou iba v spojení/obyčajne v spojení, napr. "roniť (slzy)", "oteliť sa (o krave)", "cválať (o koni)", "gágať (o husi)", "špúliť (ústa, pery)", "klipkať (očami, viečkami)", "ceriť (zuby)", "frenetický (potlesk)".
Polykolokabilné slová.
Sú také lexikálne jednotky, ktoré majú veľký kolokačný potenciál.
Kolokačnú paradigmu možno vymedziť aj intencionálne, teda tak, že poukážeme na sémantické vlastnosti členov paradigmy.
Kolokácia

Kolokácia je typické alebo ustálené slovné spojenie.
Kolokačná frazéma

Kolokačná frazéma je frazéma vytvorená z prvkov lexikálnej úrovne.
Kombinovaná variantnosť

Kombinovaná variantnosť je súhrnný názov pre dvojitú variantnosť frazém (p.) a zriedkavé prípady, keď sa premenlivosť prejavuje až na troch rovinách jazykovej výstavby frazémy (morfologickej, syntaktickej aj lexikálnej). Špecifickým prípadom kombinovanej variantnosti môžu byť zmeny na jednej z uvedených rovín, ale každá je iného druhu. Napr. ide o dvojakú lexikálnu premenlivosť typu "do haliera, do halierika – do koruny, do korunky "(z jedného hľadiska prípady slovotvornej variantnosti, z druhého bežná lexikálna zámena), prípadne o jej kombinácie s ďalšími možnosťami z iných rovín. Hoci všetky predpokladané kombinácie nie sú v reálnom stave doložené, už náznak tohto prístupu ukazuje, že typov kombinovanej variantnosti je viacej. Výsledkom kombinovanej variantnosti je taká forma frazémy, ktorá sa označuje ako komplexný alebo kombinovaný variant frazémy.
Kombinovaný variant frazémy

Kombinovaný variant frazémy je druh variantu frazémy, ktorý sa vyznačuje dvojitou variantnosťou (p.), prípadne premenlivosťou na všetkých rovinách relevantných pre výstavbu frazémy (morfologická, syntaktická a lexikálna). Základnou podmienkou aj pri vydeľovaní tohto druhu ostáva, že aj napriek všetkým uvedeným zmenám sa význam frazémy zásadne nemení, že teda aj všetky naznačené premeny v tvare jednotky sú viac-menej ustálené.
Komplexná klasifikácia frazém

Komplexná klasifikácia frazém je triedenie frazém, ktoré nevychádza iba z jednej vlastnosti, resp. z jednej stránky frazeológie, ale sleduje viaceré vlastnosti, resp. stránky frazém zároveň. Produktívnym sa ukazuje napr. vydeľovanie frazém podľa konštrukčných a funkčných príznakov, ktoré si v základných druhoch navzájom zodpovedajú, napr. frazémy so syntagmatickou a asyntagmatickou stavbou majú predovšetkým nominatívnu funkciu, frazémy s vetnou a súvetnou stavbou mávajú dominantne výpovednú platnosť (plnia komunikatívnu funkciu). Pri ďalšom kombinovanom triedení frazém sa prizerá na ich slovnodruhové a konštrukčné vlastnosti a zároveň aj na spôsob zapájania frazém do kontextu. Porov. aj okolie frazémy. Počet komplexných klasifikácií frazém je otvorený.
Komunikačná efektívnosť

Komunikačná efektívnosť je špecifická úloha v spoločenskej komunikácii, v ktorej frazeológia vystupuje ako prostriedok obrazného, účinného, stručného a pritom zrozumiteľného vyjadrovania.
Konfrontačná frazeológia

Konfrontačná frazeológia je porovnávací výskum frazeológie, ktorý skúma všetky zhody a rozdiely vo frazémach dvoch alebo viacerých jazykov s cieľom zistiť mieru ich ekvivalentnosti a typologickú charakteristiku na synchrónnej rovine.
Konkretizačná frazéma

Konkretizačná frazéma je v českej frazeologickej teórii J. V. Bečku jeden zo základných funkčných typov frazém, ktorý sa vyznačuje tým, že nejaký abstraktný význam sa vyjadruje obrazom založeným na bežných konkrétnych pomenovaniach. Napr. abstraktný význam "plač, plakať, rozplakať sa" sa vyjadrí spojením "spustiť gajdy", pomerne abstraktný význam "pomýliť sa, urobiť niečo neprimerané, poveriť niekoho neprimeranou funkciou" sa vyjadrí frazémou "spraviť capa záhradníkom". Na niektoré stránky takéhoto určovania frazém nadväzujú aj niektoré novšie teoretické práce (napr. v českej jazykovede F. Čermák).
Konotácia

Konotácia je pragmatická zložka významovej štruktúry, ktorá je odrazom najmä hodnotiaceho postoja a kladných a záporných vzťahov a asociácií. Majú status sekundárnych významových prvkov, ich existencia nevplýva priamo na polysémiu jazykovej jednotky a ich realizácia je ovplyvňovaná aj kontextom. Patria k nim príznaky expresívne, hodnotiace, citové, apelové, estetické, intenzifikačné, evokačné, obrazné, ideologické, religiózne atď. Ich nositeľmi sú najmä slová a frazémy.
Konštrukčná klasifikácia frazém

Konštrukčná klasifikácia frazém je jedno z elementárnych rozdelení frazém, a to podľa druhu syntaktickej konštrukcie príslušných frazém. Frazémy sa z tohto hľadiska delia na jednotky so syntagmatickou slovesnou stavbou (p. frazeologické zvraty), na jednotky s mennou (neslovesnou) syntagmatickou stavbou (p. frazeologické výrazy, napr. "tichá voda, kategorický imperatív, vo dne v noci "a pod.), na jednotky s vetnou alebo súvetnou stavbou (p. tzv. frázy), na jednotky s nesyntagmatickou stavbou, teda s jedným pôvodne plnovýznamovým slovom (p. tzv. minimálna frazéma, napr. "do popuku, na posmech "a pod.) a novšie aj jednotky, ktoré sa skladajú iba z pôvodných neplnovýznamových slov (napr. "len aby, že či "a pod., na ich pomenovanie sa odporúča názov subfrazéma (p.). Niekedy sa tu vydeľoval aj tzv. konštrukčne premenlivý typ ("šiť horúcou ihlou – horúcou ihlou šité"), ale ten treba presnejšie špecifikovať vo vzťahu k frazeologickým derivátom a tiež k frazeologickým transformáciám (p.). V zásadných bodoch toto rozdelenie frazém korešponduje s typmi podľa funkčnej klasifikácie frazém.