burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Nicolae Timofti

Nicolae Timofti (* 22. december 1948, Ciutuleşti, Moldavsko) je moldavský politik, v rokoch 20122016 prezident Moldavska. Pôvodnou profesiou sudca, prezidentom sa stal po takmer trojročnom pate, kedy krajina bola bez hlavy štátu, pretože rozloženie síl v parlamente neumožnilo získať potrebnú trojpätinovou podporu (tj. 61 hlasov) pre svojho kandidáta ani najsilnejšej strane – komunistom (42 mandátov), ani vládnej koalícii všetkých ostatných parlamentných strán (59 mandátov). Timoftiho nominovala vládna koalícia a jeho zvolenie umožnila podpora troch bývalých komunistických poslancov, ktorí prešli (do tej doby k mimoparlamentnej) socialistickej strane.
Životopis.
Nicolae Timofti sa narodil 22. decembra 1948 v obci Ciutuleşti na severe Moldavska. Jeho dedo Tudor bol roku 1949 z politických dôvodov deportovaný do Amurskej oblasti na Ďalekom východe, kde roku 1953 zomrel. Budúci prezident pracoval od svojich 15 rokov ako cestár u okresnej správy ciest vo Floreşti, neskôr sa vyučil automechanikom. Roku 1967 mu bolo umožnené štúdium práva na Moldavskej štátnej univerzite v Kišiňove, ktoré dokončil v roku 1972. Po absolvovaní základnej vojenskej služby krátko pôsobil na Ministerstve spravodlivosti Moldavskej sovietskej socialistickej republiky, od roku 1976 ako sudca, v rokoch 19801990 sudca Najvyššieho súdu Moldavskej SSR.
Po vzniku samostatného Moldavska pôsobil vo vysokých justičných funkciách. 16. marca 2012 bol parlamentom zvolený prezidentom republiky. Získal 62 hlasov, na zvolenie ich potreboval minimálne 61. Nicolae Timofti je ženatý, má tri deti.
Tjörnbron

Tjörnbron je zavesený cestný most premosťujúci fjord Askeröfjorden medzi ostrovmi Källön a Almön v blízkosti švédskeho mesta Stenungsund v provincii Västra Götaland. Je jedným z troch mostov zabezpečujúcich dopravné spojenie ostrova Tjörn so švédskou pevninou (ďalšími dvomi sú Källösundsbron a Stenungsöbron).
Pôvodným mostom spájajúcim Källön a Almön bol oblúkový most Almöbron. Jeho výstavba prebiehala v rokoch 1956 – 1960 a otvorený bol 15. júna toho roku. Finančné náklady na výstavbu mosta činili 28 mil. SEK. Celková dĺžka mosta bola a hlavné oblúkové pole malo dĺžku rozpätia . Výška mostovky nad hladinou fjordu bola . Most bol zdemolovaný po tom, ako doň 18. januára 1980 o 01:30 počas hmly a tmy narazila loď na sypaný náklad MS "Star Clipper" a zničila hlavné oblúkové pole. Pri nešťastí prišlo o život osem osôb.
Výstavba nového zaveseného mosta sa začala v auguste ešte toho roku a ukončená bola v novembri 1981. Do dokončenia nového mosta premával medzi brehmi fjordu trajekt. Celková dĺžka nového mosta je a dĺžka rozpätia hlavného zaveseného poľa je . Mostom prechádza trojpruhová cesta "Länsväg 160" a mostovka je široká. Hlavné pylóny sú vysoké.
Salem (Massachusetts)

Salem je mesto v okrese Essex County v štáte Massachusetts v USA.
K roku 2010 tu žilo 41340 obyvateľov. S celkovou rozlohou 46,8 km² bola hustota zaľudnenia 880 obyvateľov na km². Mesto je známe vďaka čarodejníckym procesom, ktoré tu prebiehali v roku 1692.
Laurence Sterne

Laurence Sterne (* 24. november 1713, Clonmel, Írsko† 18. apríl 1768, Londýn) bol anglický spisovateľ a anglikánsky duchovný. Medzi jeho najznámejšie diela patria romány "The Life and Opinions of Tristram Shandy, Gentleman" a "A Sentimental Journey Through France and Italy". Umrel na tuberkulózu.
Bicsský okres

Bicsský okres () je okres v Maďarsku v Stoličnobelehradskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Bicske.
Dunaújvárosský okres

Dunaújvárosský okres () je okres v Maďarsku v Stoličnobelehradskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Dunaújváros.
Enyingský okres

Enyingský okres () je okres v Maďarsku v Stoličnobelehradskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Enying.
Gárdonský okres

Gárdonský okres () je okres v Maďarsku v Stoličnobelehradskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Gárdony.
Martonvásársky okres

Martonvásársky okres je okres v Stoličnobelehradskej župe a sídlom okresu je mesto Martonvásár. Rozloha okresu je 277,13 km². Okres sa rozkladá približne 30 km juhozápadným smerom od Budapešti a prechádzajú ním diaľnice M6 a M7. Pri juhovýchodnom okraji okresu preteká rieka Dunaj. Obyvateľstvo okresu sa zaoberá hlavne poľnohospodárstvom - (ovocie, zelenina, pšenica, kukurica) a chovom dobytka. 
V okrese sú dve mestá - Martonvásár a Ercsi a 6 obcí (v zátvorkách počet obyvateľov v januári 2012).
V januári 2012 bol celkový počet obyvateľov 26 840.
Mórsky okres

Mórsky okres () je okres v Maďarsku v Stoličnobelehradskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Mór.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 13 miest a obcí.
Polgárdsky okres

Polgárdsky okres (maď. "Polgárdi járás") je okres v Stoličnobelehradskej župe v Maďarsku. Mesto Polgárdi je od roku 2013 sídlom okresného úradu.
Rozloha okresu je 294,94 km² a žije tu 19 903 ľudí (podľa údajov z roku 2012). Obyvatelia sa zaoberajú hlavne poľnohospodárstvom (ovocie, zelenina, pšenica, kukurica) a chovom dobytka.
Okres je tvorený celkom deviatimi obcami (počet obyvateľov v januári 2012)
Sárbogárdsky okres

Sárbogárdsky okres () je okres v Maďarsku v Stoličnobelehradskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Sárbogárd.
Stoličnobelehradský okres

Stoličnobelehradský okres () je okres v Maďarsku v Stoličnobelehradskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Stoličný Belehrad.
Csornský okres

Csornský okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Győr-Moson-Sopron. Jeho správnym centrom je mesto Csorna.
Győrsky okres

Győrsky okres (maďarsky: "Győri járás") je okres v Maďarsku. Jeho správnym centrom je mesto Győr.
Kapuvársky okres

Kapuvársky okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Győr-Moson- Sopron. Jeho správnym centrom je mesto Kapuvár.
Mosonmagyaróvársky okres

Mosonmagyaróvársky okres (maďarsky: "Mosonmagyaróvár járás") je okres v severnom Maďarsku. Jeho správnym centrom je mesto Mosonmagyaróvár.
Pannonhalmský okres

Pannonhalmský okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Győr-Moson-Sopron. Jeho správnym centrom je mesto Pannonhalma.
Tétsky okres

Tétsky okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Győr-Moson-Sopron. Jeho správnym centrom je mesto Tét.
Šopronský okres

Šopronský okres (maďarsky "Soproni Jaras") je okres v župe Győr-Moson-Sopron v Maďarsku. Od roku 2013 je sídlo okresu v meste Šopron.
Poloha.
Okres sa rozkladá v západnej časti župy v Malej dunajskej kotline, v nadmorskej výške zhruba 115-180 m. Samotné mesto je vo výške zhruba 220 m n.m. Okresom v smere západ-východ preteká riečka Ikva. Na západe a na severe hraničí s Rakúskom. Rozloha okresu je 867,75 km².
Sídla.
Okres tvoria tri mestá (Sopron, Fertőd a Fertőszentmiklós) a 36 obcí. Prehľad je uvedený v tabuľke, kde počet obyvateľov je k 1. januáru 2012:
V okrese v januári 2012 žilo celkom 100 155 ľudí. Tí tu pracujú hlavne v poľnohospodárstve (ovocie, vinič, pšenica, kukurica) a v živočíšnej výrobe. Niektorí dochádzajú za prácou do Rakúska.
Dopravné spojenie.
Okresom prechádza hlavná cesta č. 84 od hranice s Rakúskom smerom k Balatonu a z nej odbočuje cesta č. 85 smerom na Győr a Budapešť. Tiež je tu aj železničné spojenie na trati zo Sopron do Győru alebo do Szombathely.
Frederik I. (Švédsko)

Frederik I. Švédsky, známy tiež ako Fridrich I. Hesensko-Kasselský (* 28. apríl 1676, Kassel – † 25. marec 1751, Štokholm) bol švédsky kráľ v rokoch 1720–1751 a hesensko-kasselský landgróf.
Životopis.
Narodil sa 28. apríla roku 1676 v Kasseli ako tretí syn hesensko-kasselského landgrófa Karola (1654–1730) a jeho manželky Márie Amálie Kuronskej (1653–1711).
24. marca 1720 sa oženil s Ulrikou Eleonórou a následne bol 3. mája toho roku korunovaný v Štokholme za švédskeho kráľa. Už za rok svojej vlády (1721) stratil mnoho zo svojich priaznivcov, keď podpísal pre Švédsko veľmi nevýhodnú Nystadskú zmluvu, ktorou sa ukončila Veľká severná vojna. Frederik zostal pre Švédov cudzincom keďže sa nenaučil ani ich jazyk. Bol známy svojou zhýralosťou, čas si často vypĺňal lovom a milostnými románikmi.
V roku 1748 dostal niekoľko krát mŕtvicu a 25. marca 1751 umrel, pričom nezanechal žiadneho legitímneho potomka a nasledovníka.
Čeľabinský incident

Čeľabinský incident bola udalosť, ktorá sa odohrala 14. mája 1918 na železničnej stanici v meste Čeľabinsk vo vtedajšej RSFSR počas ruskej občianskej vojny. Tento incident v rozhodujúcej miere ovplyvnil postoj česko-slovenských légii k boľševickej moci. Nevyprovokovaný útok na evakuovaných príslušníkov légií spôsobil roztržku medzi boľševickými silami a československými légiami a viedol k ozbrojenému odporu a bojom, ktoré trvali až do roku 1920.
Predohra.
Po vypuknutí prvej svetovej vojny sa začali na východnom fronte vytvárať dobrovoľníckej jednotky vytvorené z Čechov a Slovákov, ktorí bojovali po boku ruskej armády. Spočiatku vytvorili malú jednotku označenú ako česká družina. Neskôr v roku 1916 už československá jednotka nadobudla veľkosť pluku a v roku 1917 sa už v radoch československého vojska v Rusku nachádzalo asi 30 000 mužov.
Revolučné udalosti v roku 1917 uviedli československé vojská do zložitej situácie. Vojsko jednak vyhlásilo vernosť ruskej dočasnej vláde, zároveň vyjadrilo snahu nezasahovať do ruských vnútorných záležitostí a odmietlo podporu akejkoľvek politickej strane, zároveň však deklarovalo snahu o pokračovanie boja proti vojskám Ústredných mocností. Situáciu však ďalej skomplikovala októbrová revolúcia. Po vyhlásení prímeria medzi vojskami Ústredných mocností a Ruskom a neskorším vyhlásením Brestlitovského mieru začiatkom roku 1918 bolo rozhodnuté stiahnuť tieto vojská z frontu a cez Sibír a Ďaleký východ ich presunúť loďami cez USA alebo oceán okolo sveta do Európy. Tento presun mal niekoľko komplikácii, predovšetkým fakt, že Ústredné mocnosti požadovali od novej Sovietskej vlády aby tieto jednotky odzbrojilo a navrátilo občanov Rakúsko-Uhorska do vlasti, kde im hrozilo stíhanie za vlastizradu. Československá exilová vláda dosiahla, aby ju ruské a neskôr sovietske autority považovali za súčasť francúzskej armády.
Priebeh.
V dôsledku rozhodnutia sovietskej vlády o spomalení presunu jednotiek česko-slovenských légii do Vladivostoku sa vlaky s legionármi museli zastavovať v niekoľkých staniciach od Volgy na východ Ruska. Vznikla tak možnosť kontaktov so zajateckými vlakmi, ktoré premávali opačným smerom, pričom išlo o prevažne o maďarských a nemeckých zajatcov. Práve z takéhoto vlaku prechádzajúceho cez Čeľabinsk neznámy človek vyhodil kus železa a ťažko zranil jedného legionára. Československí vojaci tento vlak zastavili a na mieste páchateľa ubili na smrť. 
Miestny soviet pri vyšetrovaní tohoto incidentu zatkol desiatich česko-slovenských legionárov, ktorí čin spáchali a odmietol ich prepustiť. Následkom toho 17. mája neozbrojení česko-slovenskí legionári obsadili železničnú stanicu, odzbrojili červenoarmejcov, zmocnili sa miestnych skladov zbraní a nakoniec aj celého mesta, kde oslobodili zajatých druhov. Tento incident sa ešte podarilo urovnať, ale o týždeň neskôr po Trockého telegrame, ktorý prikazoval všetkým sovietom na magistrále odzbrojiť Čechoslovákov, vystúpili česko-slovenské jednotky proti sovietskej vláde na celej magistrále.
Následný ústup Čechoslovákov na východ a ich návrat cez polovicu sveta späť do vlasti, ktorý trval až do roku 1920, sa nazýva sibírska anabáza.
Balmazújvárosský okres

Balmazújvárosský okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Balmazújváros.
Berettyóújfaluský okres

Berettyóújfaluský okres () je okres v Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Berettyóújfalu.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 25 miest a obcí:
Debrecínsky okres

Debrecínsky okres () je okres v Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Debrecín (Debrecín).
Sídla.
V okrese sa nachádzajú dve mestá:
Derecsský okres

Derecsský okres () je okres v Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Derecske.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 13 miest a obcí:
Hajdúböszörménsky okres

Hajdúböszörménsky okres () je okres v Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Hajdúböszörmény.
Sídla.
V okrese sa nachádzajú celkom 2 mestá a obce:
Hajdúhadházsky okres

Hajdúhadházsky okres () je okres v Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Hajdúhadház.
Sídla.
V okrese sa nachádzajú celkom 3 mestá a obce:
Hajdúnánássky okres

Hajdúnánássky okres () je okres v Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Hajdúnánás.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 6 miest a obcí:
Hajdúszoboszlósky okres

Hajdúszoboszlósky okres () je okres v Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Hajdúszoboszló.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom päť miest a obcí:
Nyíradonský okres

Nyíradonský okres () je okres v Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Nyíradony.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 9 miest a obcí:
Püspökladánsky okres

Püspökladánsky okres () je okres v Maďarsku v župe Hajdú-Bihar. Jeho správnym centrom je mesto Püspökladány.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 12 miest a obcí:
Krakovsko-čenstochovská vrchovina

Krakovsko-čenstochovská vrchovina () je geomorfologická krasová oblasť v južnom Poľsku (Malopoľské a Sliezske vojvodstvo. Rozkladá sa medzi Krakovom a Čenstochovou. Ide o vápencovú vysočinu 300 až 515 m vysokú, na ktorej území sa nachádza veľké množstvo skalných útvarov, jaskýň a zrúcanín stredovekých hradov, ktorým sa tu hovorí „"orlie hniezda"“ (). Celkový počet registrovaných jaskýň v tejto oblasti je asi 1 800, jaskýň dlhších ako 40 metrov je však len asi 130. 4 jaskyne sú verejnosti prístupné: Ciemna, Łokietka, Nietoperzowa a Wierzchowska Górna. Pramení tu Varta, Pilica, Biała a Czarna Przemsza. Vyskytujú sa tu vyvieračky a malé ponory. Príroda Krakovsko-čenstochovskej vrchoviny je chránená v rámci "Ojcowského národného parku", šiestich "krajinných parkov" a radu "prírodných rezervácií".
Bélapátfalviansky okres

Bélapátfalviansky okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heveš. Jeho centrom je mesto Bélapátfalva.
Jágerský okres

Jágerský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heveš. Jeho centrom je mesto Jáger.
Füzesabonský okres

Füzesabonský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heveš. Jeho centrom je mesto Füzesabony.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 16 miest a obcí.
Gyöngyösský okres

Gyöngyösský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heveš. Jeho centrom je mesto Gyöngyös.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 25 miest a obcí.
Hatvanský okres

Hatvanský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heveš.. Jeho centrom je mesto Hatvan.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 13 miest a obcí.
Hevesský okres

Hevesský okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heveš.. Jeho centrom je mesto Heves.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 17 miest a obcí.
Pétervásársky okres

Pétervásársky okres () je jedným zo siedmich okresov maďarskej župy Heveš. Jeho centrom je mesto Pétervására.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 20 miest a obcí.
Jászapátsky okres

Jászapátsky okres () je maďarský okres v župe Jász-Nagykun-Szolnok. Jeho správnym centrom je mesto Jászapáti.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 9 obcí.
Gabriel Fahrenheit

Daniel Gabriel Fahrenheit (* 24. máj 1686, Gdansk† 16. september 1736, Haag, Holandsko) bol nemecký fyzik.
Najvýznamnejším Fahrenheitovým vynálezom je jeho skoro dokonalý ortuťový teplomer s dochovanou stupnicou. Táto stupnica sa podľa autora nazýva Fahrenheitova, odpovedajúca jednotka sa značí jednotkou °F (stupeň Fahrenheita). Stupnica sa v niektorých štátoch sveta dodnes používa, a to hlavne v USA, v Libérii a na Jamajke.
Životopis.
Fahrenheit sa narodil v Danzigu (dnešný Gdansk), vtedy v Poľsko-litovskom spoločenstve, ale väčšinu svojho života prežil v Holandskej republike. Fahrenheitovci boli nemecká kupecká rodina. Fahrenheitov prastarý otec žil v Rostocku a výskum naznačuje, že rodina Fahrenheitovcov pochádzala z Hildesheimu. Fahrenheitov starý otec sa presťahoval z Kneiphofu v Königsbergu (dnešný Kaliningrad) do Danzigu a usadil sa tam ako obchodník v roku 1650. Jeho syn Daniel Fahrenheit (otec Daniela Gabriela Fahrenheita) sa oženil s Concordiou Schumannovou, dcérou známeho danzigského podniku. 
Fahrenheit bol najstarším z piatich detí (dvaja synovia, tri dcéry), ktoré prežili detstvo. Jeho sestra, Virginia Elisabeth Fahrenheit, sa vydala za Benjamina Krügera a bola matkou Benjamina Ephraima Krügera, duchovného a dramatika. 
Fahrenheit sa začal vzdelávať ako obchodník v Amsterdame po tom, čo mu obaja rodičia 14. augusta 1701 zomreli. Fahrenheitov záujem o prírodné vedy ho však priviedol k štúdiu a experimentom v tejto oblasti. Od roku 1717 cestoval do Berlína, Halle, Lipska, Drážďan, Kodane a tiež do rodného mesta, kde ešte žil jeho brat. Počas toho sa Fahrenheit stretol s Olem Rømerom, Christianom Wolffom a Gottfriedom Leibnizom. V roku 1717 sa Fahrenheit usadil v Haagu ako fúkač skla, vyrábal barometre, výškomery a teplomery. Vytvoril prvý ortuťový teplomer a vytvoril vlastnú teplotnú stupnicu. Od roku 1718 prednášal chémiu v Amsterdame. V roku 1724 navštívil Anglicko a v tom istom roku bol zvolený za člena Kráľovskej spoločnosti. Od augusta 1736 sa Fahrenheit zdržiaval v dome Johannesa Frislevena na námestí Plein v Haagu v súvislosti so žiadosťou o patent v štátoch Holandsko a Západný Friesland. Začiatkom septembra toho roku ochorel a 7. septembra sa jeho zdravotný stav natoľko zhoršil, že si nechal notár Willem Ruijsbroek vypracovať závet. 11. septembra prišiel opäť notár urobiť nejaké zmeny. Päť dní na to Fahrenheit zomrel vo veku päťdesiat rokov. O štyri dni neskôr mal pohreb v Kloosterkerku (Kláštorný kostol) v Haagu.
Jászberénsky okres

Jászberénsky okres () je maďarský okres v župe Jász-Nagykun-Szolnok. Jeho správnym centrom je mesto Jászberény.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 9 obcí.
Karcagský okres

Karcagský okres () je okres v župe Jász-Nagykun-Szolnok v Maďarsku. Jeho centrom je mesto Karcag.
Poloha, popis.
Okres Karcag je jedným z deviatich okresov v župe. Jeho rozloha je 857,26 km2 a žilo tu v januári 2013 celkovo 43 152 ľudí.
Obyvatelia sú zamestnaní predovšetkým v poľnohospodárstve - ovocie, pšenica, kukurica a chov dobytka.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 5 miest a obcí. (Počet obyvateľov bol v januári 2012)
Kunhegyesský okres

Kunhegyesský okres () je maďarský okres v župe Jász-Nagykun-Szolnok. Jeho správnym centrom je mesto Kunhegyes.
Kunszentmártonský okres

Kunszentmártonský okres () je maďarský okres v župe Jász-Nagykun-Szolnok. Jeho centrom je mesto Kunszentmárton.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 11 obcí.
Mezőtúrsky okres

Mezőtúrsky okres (maď. "Mezőtúri járás") je okres v župe Jasz-Nagykun-Szolnok v Maďarsku. Rozkladá sa vo Veľkej maďarskej nížine. Južnou časťou preteká rieka Körös a okresným mestom preteká Hortobágy-Berettyó. Priemerná nadmorská výška okresu je 80 m. 
Mesto Mezőtúr je od roku 2013 sídlom okresného úradu. Rozloha okresu je 725,74 km² a podľa údajov z roku 2012 tu žilo 27 768 ľudí. Obyvatelia sa živia prevažne poľnohospodárstvom a chovom dobytka. Celý okres je tvorený dvoma mestami (Mezőtúr a Túrkeve) a tromi obcami.
Szolnocký okres

Szolnocký okres () je maďarský okres v župe Jász-Nagykun-Szolnok. Jeho správnym centrom je mesto Szolnok.
Tiszafüredský okres

Tiszafüredský okres () je maďarský okres v župe Jász-Nagykun-Szolnok. Jeho centrom je mesto Tiszafüred.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 7 obcí.
Törökszentmiklóssky okres

Törökszentmiklóssky okres () je maďarský okres v župe Jász-Nagykun-Szolnok. Jeho správnym centrom je mesto Törökszentmiklós.
Barcsský okres

Barcsský okres () je okres v Maďarsku, v župe Somogy. Jeho správnym centrom je mesto Barcs.
Sídla.
V okrese sa nachádza spolu 26 miest a obcí.
Csurgósky okres

Csurgósky okres () je okres maďarskej župy Somogy. Jeho správnym centrom je mesto Csurgó.
Sídla.
V okrese sa nachádza spolu 18 miest a obcí.
Fonyódsky okres

Fonyódsky okres () (pred rokom 1950: Lengyeltótsky okres) je okres maďarskej župy Somogy. Jeho správnym centrom je mesto Fonyód.
Kaposvársky okres

Kaposvársky okres () je okres v Maďarsku, v župe Somogy. Jeho správnym centrom je mesto Kaposvár.
Adrian Năstase

Adrian Năstase (* 22. jún 1950) je rumunský sociálnodemokratický politik. V rokoch 20002004 bol premiérom Rumunska. V rokoch 19901992 ministrom zahraničných vecí, 20042006 predsedom dolnej komory parlamentu. V období 19922012 bol poslancom rumunského parlamentu.
Roku 2004 kandidoval na prezidenta, v prvom kole hlasovania vyhral s 40,9 percentami, v druhom ho však porazil Traian Băsescu, hoci tesne, Băsescu mal 51,2 percent hlasov, Năstase 48,8 percent. Je predstaviteľom Sociálnodemokratickej strany ("Partidul Social Democrat"). Roku 2012 bol odsúdený za korupčné jednanie na dva roky do väzenia, Năstase však súd označil za zmanipulovaný a riadený svojim politickým rivalom Traianom Băsescom. Tesne pred zatknutím sa Năstase pokúsil o samovraždu.
Marcalský okres

Marcalský okres () je okres v juhozápadnom Maďarsku v župe Somogy. Jeho správnym centrom je mesto Marcali.
Nagyatádsky okres

Nagyatádsky okres () je okres v Maďarsku, v župe Somogy. Jeho správnym centrom je mesto Nagyatád.
Sídla.
V okrese sa nachádza spolu 18 miest a obcí.
Siófocký okres

Siófocký okres () je okres v Maďarsku, v župe Somogy. Jeho správnym centrom je mesto Siófok.
Tabský okres

Tabský okres () je okres v Maďarsku, v župe Somogy. Jeho správnym centrom je mesto Tab.
Sídla.
V okrese sa nachádza spolu 24 miest a obcí.
Číro

Číro, celým menom Čerokýz (z názvu indiánského kmeňa Čerokiovia v súvislosti s podobnosťou s účesmi niektorých indiánskych kmeňov) je typ účesu, ktorý patrí do kultúry punkerov. Významom bolo šokovanie spoločnosti a význam odlišnosti od hnutia skinheads, ktorí mali hlavu vyholenou úplne. Číro má byť tiež prirovnaním indiánskeho bezstarostného života „po svojom“, ktorý ukončil príchod modernej civilizácie.
V súčasnosti sa stava číro módnym trendom, ktorý nosia aj ľudia mimo punkového hnutia.
Číra sa najčastejšie vytvárajú vystužením dlhého pruhu uprostred hlavy pomocou rôznorodých látok (lak na vlasy, vosk, pivo, cukor vo vode, mydlo). Je bežné, že punkeri mávajú číro veľmi prepracované, kde sa môžu na hlave objaviť až tri rôznofarebné pruhy, či je doprevádzané pichliačmi. Prevažne u punkerov zo západnej Európy je možno často na číre uvidieť nápisy, prípadne jednoduché obrazy.
V marci 2003 boli v írskom Clonycavane nájdené ostatky muža zo 4 – 3 storočia. pred Kr., ktorého vlasy boli upravené v štýle číra za použitia tužidla z rastlinného oleja a živice.
Ako typ číra býva označovaný tiež starodávny východoslovanský účes chochol, používaný minimálne od 10. storočia.
Mys Fligeli

Mys Fligeli () je najsevernejším bodom Európy aj celej Eurázie. Nachádza sa na severnom pobreží Rudolfovho ostrova v Zemi Františka Jozefa.
Od Severného pólu ho delí 911 km. Pomenovaný je po rakúskom kartografovi Augustovi von Fligelymu. Mys bol objavený počas Rakúsko-uhorskej expedície k severnému pólu dňa 12. apríla 1874 pri druhej prieskumnej ceste na saniach, ktorej sa zúčastnili Julius von Payer, Eduard Orel a námorník Antonio Zaninovich. V roku 2003 bol na myse vztýčený kríž zo smrekovcového dreva.
Kytlická hornatina

Kytlická hornatina je podcelok, nižšia a menšia časť Lužických hôr v Česku. Leží severne od Českej tabule, v okresoch Děčín a Česká Lípa. Najvyšším vrchom je 760 metrov vysoký Klíč na sever od Nového Boru, najnižšia časť je vo výške (riečka Kamenice).
Členenie.
Lužické hory na severe Čiech sú jedným z geomorfologických celkov Krkonošskej oblasti. Majú dva podcelky - vyšší Lužický hřbet na severozápade a nižšiu Kytlickú hornatinu (podľa Demko IVA-2B) v západnej časti Lužických hôr. Rozloha Kytlickej hornatiny je 90 km2.
Kytlická hornatina sa člení do dvoch okrskov - vyššia, rozľahlejšia Klíčská hornatina (IVA-2B-a) a nižšia a rozlohou menšia Chřibskokamenická kotlina (IVA-2B-b).
Najvyššie vrcholy.
Kytlická hornatina dosahuje 14 vrcholmi výšku 
Ochrana prírody.
Do oblasti Kytlickej hornatiny zasahuje najmä CHKO Lužické hory, menšia časť spadá pod CHKO Labské pieskovce.
Je tu niekoľko prírodných pamiatok a rezervácií (napr. NPP Zlatý vrch) a rad náučných chodníkov (napr. Naučná stezka Okolím Studence).
Bijeljina

Bijeljina () je mesto na severovýchode Bosny a Hercegoviny, v republike Srbskej, v regióne Semberija. V roku 2013 malo podľa sčítania ľudu 45 291 obyvateľov. Podľa počtu obyvateľov je druhé najväčšie v Republike srbskej a šieste najväčšie v Bosne a Hercegovine.
Dejiny.
Bijeljina je prvýkrát spomínaná v roku 1446. Evliya Çelebi opísal v 17. storočí Bijeljinu ako mesto s piatimi stovkami domami a piatimi veľkými obytnými štvrťami (Mahal). V roku 1838 získalo mesto prvú školu, a v roku 1902 tu bola otvorená prvá európska škola západného typu; potom, čo sa mesto stalo súčasťou Rakúsko-Uhorska. V základnej škole v Bijeljine učil tiež Jovan Dučić.
Bijeljina je jedným z prvých miest, kde v roku 1992 došlo k stretom na začiatku vojny v Bosne a Hercegovine.
Obyvateľstvo.
V roku 1991 mala Bijeljina celkom 36 414 obyvateľov, ktorí sa v sčítaní ľudu, uskutočnenom tesne pred vypuknutím bosnianskeho konfliktu v 90. rokoch, prihlásili k nasledujúcim národnostným skupinám:
Po skončení vojny došlo k homogenizácii národnostného zloženia obyvateľstva. Do Bijeljiny prišli Srbi z miest, odkiaľ boli vyhnaní bosnianskou armádou (Tuzla, Zenica, Sarajevo). Z Bijeljiny odišli Bosniaci, ktorí boli vytlačení srbskými silami. Počet obyvateľov mesta sa po vojne vplyvom vnútorných presídľovaní obyvateľstva zvýšil o 30-40%.
Wayang

Wayang je jávske označenie pre tieňové bábkové predstavenie alebo predstavenie ľudských tanečníkov. Ak je termín používaný na označenie bábkového divadla, obvykle je i bábka pomenovaná "Wayang". Termín pochádza z jávskeho "wayang" alebo indonézskeho "bayang", čo znamená "tieň". Bábkové predstavenie je sprevádzané orchestrom "gamelan". Od 7. novembra 2003 je tieňové bábkové divadlo Wayang národným kultúrnym dedičstvom UNESCO. To za zaradenie žiada Indonéziu, aby toto kultúrne dedičstvo zachovala.
Lužický hřbet

Lužický hřbet je podcelok, hlavný hrebeň Lužických hôr na severe Česka. Leží v okresoch Děčín, Česká Lípa a Liberec, na hraniciach so Saskom. Najvyšším vrcholom je 793 metrov vysoký Luž, najnižšia poloha dosahuje pri Hrádku nad Nisou Hrebeň je široký 3 - 8 km.
Zloženie.
Tvoria ho jednotlivé znelcové a trachytové, vzácnejšie i čadičové kopy, spojené do zreteľného hrebeňa. Vyskytuje sa tu aj pieskovec.
Členenie.
Lužický hřbet (podľa Demko IVA-2A) má dve časti - okrsky Jedlovský hřbet (IVA-2A-a), ktorého najvyšším vrchom je 793 metrov vysoký Luž (najvyšší vrch celých Lužických hôr) a Hvozdský hřbet (IVA-2A-b) s najvyšším vrchom Hvozd (). Oba tieto okrsky sa ďalej delia do podokrskov.
Lužický hřbet je ohraničený zlomom lužickej poruchy od vrchu Spravedlnost v okrese Děčín po Horní Sedlo v okrese Liberec. Na východnej strane nadväzuje Ještědsko-kozákovský hřbet, zo severnej strany Zittauer Gebirge v Sasku a na juhu leží Ralská pahorkatina.
Druhým z podcelkov Lužických hôr je Kytlická hornatina (IVA-2B).
Najvyššie vrcholy.
Lužický hřbet má 13 vrchov s výškou, presahujúcou 
Ochrana prírody.
Celá oblasť Lužického hřbeta spadá pod CHKO Lužické hory. Je tu niekoľko prírodných pamiatok a rezervácií a rad náučných chodníkov.
Afganský islamský štát

Afganský islamský štát () bol dlhý tvar názvu štátu Afganistan v rokoch 1992 - 1996 a v novembri 2001 – júni 2002. V exile bol takto štát označovaný aj v období 1996 - 2001. Názov dostal po páde komunistickej vlády, na čele ktorej bola Ľudovodemokratická strana Afganistanu. 
Dejiny.
Prezidentom Afganského islamského štátu bol Burhánuddín Rabbání. Krajina bola v roku 1997 premenovaná na Afganský islamský emirát Talibanom potom, ako nad ňou získal väčšinovú kontrolu. Ako odpoveď na to bol Afganským islamským štátom proti Talibanu vytvorený Jednotný islamský front na záchranu Afganistanu, známy na západnej pologuli ako Severná aliancia.
Ostrihomský okres

Ostrihomský okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Komárom-Esztergom. Jeho správnym centrom je mesto Ostrihom.
Kisbérsky okres

Kisbérsky okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Komárom-Esztergom. Jeho správnym centrom je mesto Kisbér.
Komáromský okres

Komáromský okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Komárom-Esztergom. Jeho správnym centrom je mesto Komárom.
Oroszlánsky okres

Oroszlánsky okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Komárom-Esztergom. Jeho správnym centrom je mesto Oroszlány.
Tatabánsky okres

Tatabánsky okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Komárom-Esztergom. Jeho správnym centrom je mesto Tatabánya.
Tatský okres

Tatský okres () je okres v severnom Maďarsku v župe Komárom-Esztergom. Jeho správnym centrom je mesto Tata.
Balážskoďarmotský okres

Balážskoďarmotský okres () je jedným zo šiestich okresov maďarskej župy Nógrád. Jeho centrom je mesto Balážske Ďarmoty.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 29 miest a obcí.
Bátonyterenský okres

Bátonyterenský okres () je jedným zo šiestich okresov maďarskej župy Nógrád. Jeho centrom je mesto Bátonyterenye.
Pásztósky okres

Pásztósky okres () je jeden zo šiestich okresov maďarskej župy Nógrád. Jeho centrom je mesto Pásztó.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 26 miest a obcí.
Rétságsky okres

Rétságsky okres () je jedným zo šiestich okresov maďarskej župy Nógrád. Jeho centrom je mesto Rétság.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 25 miest a obcí.
Salgótarjánsky okres

Salgótarjánsky okres () je jedným zo šiestich okresov maďarskej župy Nógrád. Jeho centrom je mesto Salgótarján.
Szécsénsky okres

Szécsénsky okres () je jedným zo šiestich okresov maďarskej župy Nógrád. Jeho centrom je mesto Szécsény.
Aszódsky okres

Aszódsky okres () je okres maďarskej župy Pest. Jeho centrom je mesto Aszód.
Budakeszký okres

Budakeszký okres () je okres v severnom Maďarsku v Peštianskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Budakeszi.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 12 miest a obcí:
Ceglédsky okres

Ceglédsky okres () je okres v strednom Maďarsku, v Peštianskej župe. Správnym centrom okresu je rovnomenné mesto Cegléd.
Dabasský okres

Dabasský okres () je okres maďarskej župy Pest. Správnym centrom okresu je mesto Dabas.
Dunakeszký okres

Dunakeszký okres () je okres maďarskej župy Pest. Jeho centrom je mesto Dunakeszi. Skladá sa zo štyroch obcí.
Érdsky okres

Érdsky okres () je okres maďarskej župy Pest. Jeho centrom je mesto Érd.
Gödöllősky okres

Gödöllősky okres () je okres maďarskej župy Pest. Jeho centrom je mesto Gödöllő.
Gyálsky okres

Gyálsky okres () je okres maďarskej župy Pest. Jeho centrom je mesto Gyál. Skladá sa z 4 obcí.
Monorský okres

Monorský okres () je okres v juhovýchodnej časti Peštianskej župy, v strednom Maďarsku. Jeho správnym centrom je mesto Monor.
Monorský okres sa rozkladá na úpätí pohoria Gödöllői-dombság, ktoré tu prechádza vo Veľkú uhorskú nížinu.
Internacionalizácia potrieb

Internacionalizácia potrieb je jav spočívajúci vo vyrovnávaní a zjednocovaní potrieb v celosvetovom meradle, najmä vo väčšine hospodársky vyspelých štátov, ktorý je príznačný pre obdobie vedecko-technickej revolúcie prebiehajúcej od 40. – 50. rokov 20. storočia. Je dôsledkom globalizácie a skutočnosti, že internacionalizácia výroby ako aj rozvoj vedy a techniky, telekomunikačných a dopravných sietí umožnili ľuďom poznávať a napodobňovať život v iných častiach sveta. Univerzálnosť potrieb je súčasťou globálneho životného štýlu.
Nagykátsky okres

Nagykátsky okres () je okres v strednom Maďarsku v Peštianskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Nagykáta.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 16 obcí a miest. Obce Sülysáp, Menda a Úri boli do okresu zaradené až v roku 2007, odobratím zo susedného Monorského okresu.
Pilisvörösvársky okres

Pilisvörösvársky okres () je okres v strednom Maďarsku v Peštianskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Pilisvörösvár.
Ráckevský okres

Ráckevský okres () je okres maďarskej župy Pest. Jeho centrom je mesto Ráckeve.
Szentendriansky okres

Szentendriansky okres () je okres v severnom Maďarsku v Peštianskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Szentendre.
Szobský okres

Szobský okres () je okres maďarskej župy Pest. Jeho centrom je mesto Szob.
Vácsky okres

Vácsky okres () je okres v severnom Maďarsku v Peštianskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Vác.
Soľná baňa Bochnia

Soľná baňa Bochnia (poľ. "Kopalnia soli Bochnia") je soľná baňa, nachádzajúca sa pri meste Bochnia (asi 40 km na východ od Krakova) v Malopoľskom vojvodstve v Poľsku.
Od roku 2013 je soľná baňa v Bochnia zapísaná do zoznamu svetového dedičstva UNESCO ako rozšírenie lokality "soľná baňa Wieliczka", ktorá je v zozname UNESCO od roku 1978.
Dejiny.
Ťažba je tu písomne doložená od roku 1248, ale už približne od 4. tisícročia pred Kr. tu ľudia získavali soľ odparovaním soľanky. V 16. a 17. storočí tu soľ ťažilo okolo 500 ľudí. Pre ťažšie geologické podmienky tu ťažba soli bola drahšia a náročnejšia ako v neďalekej Wieliczke. Počas prvého delenia Poľska pripadla oblasť Bochnie Rakúsku, ktorého súčasťou bola až do roku 1918.
Ťažba soli sa výrazne znížila po roku 1930. Prvé časti bane boli chránené od roku 1981. Ťažba soli bola celkom ukončená v roku 1990. Verejnosti bola baňa sprístupnená v roku 1995. V roku 2008 ju navštívilo 140-tisíc návštevníkov.
Vecséssky okres

Vecséssky okres () je okres v severnom Maďarsku v Peštianskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Vecsés.
Sídla.
V okrese sa nachádzajú celkom 4 mestá a obce:
Nagykőrösský okres

Nagykőrösský okres () sa nachádza v severnom Maďarsku v Peštianskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Nagykőrös.
Sídla.
V okrese sa nachádzajú celkom 3 mestá a obce:
Szigetszentmiklóssky okres

Szigetszentmiklóssky okres () je okres v severnom Maďarsku v Peštianskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Szigetszentmiklós.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 9 miest a obcí:
Pěnkavčí vrch (Lužické hory)

Pěnkavčí vrch () (), je znelcový vrch v českom pohorí Lužické hory. Leží na hranici okresu Česká Lípa a Děčín v Libereckom kraji.
Poloha.
Vrchol sa nachádza 3,5 km juhovýchodne od Jiřetína pod Jedlovou a 6 km južne od Varnsdorfa. Zalesnený masív sa tiahne od návršia Ptačinec na severe po Stožecké sedlo na juhu a prebieha ním rozvodie medzi Severným a Baltským morom. Východná časť hory patrí do katastra obce Horní Svetlá.
V geomorfologickom členení patrí do Lužického hřbetu (IVA-2A) a jeho okrsku Jedlovský hřbet (IVA-2A-a).
Popis.
Vrchol znelcového masívu je porastený starým bukovým lesom takmer pralesovitého charakteru, na svahoch prevažuje smrek. Čiastkové výhľady sú len z čistín, dobrý výhľad je zo skalného brala Pětikostelní kámen. Na západnom svahu sú zberné pramene pre vodovody v podhorí.
Prístup.
Priamo na vrchol nevedie žiaden značený chodník, len po západnom svahu prechádza modrá turistická značka zo Stožeckého sedla. Ďalšia, žlto značená trasa vedie sedlom medzi Pěnkavčím vrchom a Bouřným, kadiaľ prechádza aj cesta I/9.
Bonyhádsky okres

Bonyhádsky okres () je okres v Maďarsku v župe Tolna. Jeho správnym centrom je mesto Bonyhád.
Dombóvársky okres

Dombóvársky okres () je okres v Maďarsku v župe Tolna. Jeho správnym centrom je mesto Dombóvár.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 16 miest a obcí.
Paksský okres

Paksský okres () je okres v Maďarsku v župe Tolna. Jeho správnym centrom je mesto Paks.
Pěnkavčí vrch

Pěnkavčí vrch môže byť:
Szekszárdsky okres

Szekszárdsky okres () je okres v Maďarsku v župe Tolna. Jeho správnym centrom je mesto Szekszárd.
Tamássky okres

Tamássky okres () je okres v Maďarsku v župe Tolna. Jeho správnym centrom je mesto Tamási.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 32 miest a obcí.
Tolniansky okres

Tolniansky okres je okres v župe Tolna v Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Tolna.
Popis.
Okres leží v oblasti Južné Zadunajsko na rovine pozdĺž Dunaja vo východnej časti župy v južnej časti krajiny. Rieka Dunaj tvorí východnú hranicu okresu. Na území okresu sú dve slepé ramená Dunaja - Tolnai-Duna a faddy-Duna. Nadmorská výška je zhruba od 85 do 120 m. Rozloha okresu je 205,24 km². 
Okresom prechádzajú súbežne diaľnice M6 a hlavná cesta č. 6 od Budapešti na juh krajiny. V rovnakom smere prechádza okresom tiež železničná trať. Trať nie je elektrifikovaná.
Sídla a ľudia.
Okres je tvorený jedným mestom (Tolna), veľkou obcou a dvoma dedinami. (Počet obyvateľov je k 1. 1. 2013) 
V januári 2013 v tomto okrese žilo spolu 18 210 ľudí. Obyvatelia sú zamestnaní predovšetkým v poľnohospodárstve (ovocie, zelenina, pšenica, kukurica), v živočíšnej výrobe a tiež v službách spojených s cestovným ruchom.
Celldömölcký okres

Celldömölcký okres () je okres v Maďarsku v župe Vas. Jeho správnym centrom je mesto Celldömölk.
Sídla.
V okrese sú dve mestá a 26 dedín.
Körmendský okres

Körmendský okres () je okres v západnom Maďarsku v župe Vas. Jeho správnym centrom je mesto Körmend.
Kőszegský okres

Kőszegský okres () je okres v Maďarsku v župe Vas. Jeho správnym centrom je mesto Kőszeg.
Sídla.
V okrese sú tri mestá a 18 dedín..
Sárvársky okres

Sárvársky okres () je okres v Maďarsku v župe Vas. Jeho správnym centrom je mesto Sárvár.
Sídla.
V okrese sú dve mestá a 40 dedín.
Kaharlyk

Kaharlyk (; ) je mesto na Ukrajine v Kyjevskej oblasti. Leží v Kaharlyckom rajóne a zároveň je jeho administratívnym centrom. 
Ako dátum založenia obce Kaharlyk sa uvádza rok 1142. Rajónnym mestom sa stal roku 1971.
Szentgotthárdsky okres

Szentgotthárdsky okres () je okres v západnom Maďarsku v župe Vas. Jeho správnym centrom je mesto Szentgotthárd.
Sídla.
V okrese je jedno mesto a 15 dedín.
Szombathelyský okres

Szombathelyský okres () je okres v Maďarsku v župe Vas. Jeho správnym centrom je mesto Szombathely.
Vasvársky okres

Vasvársky okres () je okres v Maďarsku v župe Vas. Jeho správnym centrom je mesto Vasvár.
Sídla.
V okrese je jedno mesto a 22 dedín.
Keszthelyský okres

Keszthelyský okres () je okres v Maďarsku v župe Zala. Jeho správnym centrom je mesto Keszthely.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 2 mestá a 28 obcí:
Lentský okres

Lentský okres je okres v župe Zala v juhozápadnom Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Lenti.
Poloha.
Okres leží v oblasti Zadunajsko (maď. Dunántúl). Jeho nadmorská výška je zhruba v rozmedzí od 150 m na juhu až do 300 m. Okresom preteká od severozápadu smerom na juhovýchod riečka Kerka, ktorá sa na juhu vlieva do Benice a následne do rieky Mura. Na západe hraničí okres sa Slovinskom. Rozloha okresu je 624,12 km².
Doprava.
Okres prechádza z východu od Balatonu hlavná cesta č. 75 a od severu cesta č. 86 zo Szombathely. Obe smerujú k hraničnému prechodu do Slovinska. Železničná trať vedie z dediny Rédics cez okresné mesto Lenti do župného mesta Zalaegerszegu.
Sídla a ľudia.
Okres je tvorený jedným mestom a 47 dedinami.
V januári 2013 v tomto okrese žilo 19 783 ľudí. Obyvatelia pracujú predovšetkým v poľnohospodárstve a v živočíšnej výrobe.
Letenský okres

Letenský okres je okres v župe Zala v v juhozápadnom Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Letenye.
Poloha.
Okres leží v oblasti Zadunajsko (maď. Dunántúl). Jeho nadmorská výška je v rozmedzí zhruba od 132 m na juhu až do 305 m. Na juhu a na západe susedí s Chorvátskom a len v dĺžke približne 4 km sa Slovinskom. Hranica medzi Maďarskom a susednými krajinami je tvorená riekou Mura. Vzhľadom na to, že oblasť okresu je kopcovitá, je v ňom veľa malých osád. Rozloha okresu je 388,69 km², z toho je najmenej 40% zalesnených.
Doprava.
Okresom prechádza diaľnice M7, ktorá nadväzuje na chorvátsku diaľnicu A4. Pri okresnom meste Letenye odbočuje severozápadným smerom diaľnice M70, ktorá smeruje do Slovinska, kde nadväzuje na slovinskú diaľnici A5. Takmer súbežne s diaľnicou M7 prechádza okresom hlavnej cesty č. 7. Železničné trate miestneho významu sú prevažne v severnej časti okresu.
Sídla a ľudia.
Od roku 2013 je okres tvorený jedným mestom a 26 dedinami. V tabuľke je uvedený počet obyvateľov v januári 2013.
V januári 2013 v tomto okrese žilo 16 413 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom a chovom dobytka.
Nagykanizsský okres

Nagykanizsský okres () je okres v západnom Maďarsku v župe Zala. Jeho správnym centrom je mesto Nagykanizsa.
Zalaegerszegský okres

Zalaegerszegský okres je okres v župe Zala v západnom Maďarsku. Od roku 2013 je mesto Zalaegerszeg okresným mestom. Je však zároveň hlavným mestom župy Zala. 
Poloha, popis.
Okres sa nachádza v Zalskej pahorkatine v nadmorskej výške približne 127-312 m. Rozloha okresu je 1 044,70 km². Severnou časťou okresu preteká rieka Zala, ktorá smeruje do Balatonu. 
Okres je pretkaný hustou cestnou sieťou - hlavná cesta č. 74 (E 65), v západnej časti tiež hlavná cesta č. 86 a hlavná cesta č. 74 a č. 75. V okrese je tiež dôležitá križovatka železničných tratí.
Sídla a ľudia.
Od januára 2013 sú v okrese tri mestá a 81 dedín. V januári 2013 žilo v okrese 102 553 ľudí. Obyvatelia pracujú predovšetkým v poľnohospodárstve a v živočíšnej výrobe, ale v okolí mesta Zalaegerszeg tiež v službách a v priemysle.
V tabuľke sú uvedené mestá a obce okresu. Počet obyvateľov zodpovedá stavu k januáru 2013.
Zalaszentgrótsky okres

Zalaszentgrótsky okres (maďarsky "Zalaszentgrót járás") je okres v župe Zala v Maďarsku. Mesto Zalaszentgrót je od roku 2013 sídlom okresného úradu. Rozloha okresu je 282,56 km² a podľa údajov z roku 2013 tu žilo 15 518 ľudí. Obyvatelia sa živia prevažne poľnohospodárstvom a chovom dobytka.
Celý okres je tvorený jedným mestom (Zalaszentgrót) a devätnástimi obcami. V tabuľke je počet obyvateľov v januári 2013.
Albysjöns järnvägsbro

Albysjöns järnvägsbro () je trámový most štokholmského metra premosťujúci jazero Albysjön na hranici obcí Huddinge a Botkyrka v švédskej provincii Stockholm.
Most sa nachádza na červenej linke 13 medzi stanicami Masmo v Huddinge a Fittja v Botkyrke. Otvorený bol 1. októbra 1972 súčasne s celým predĺžením červenej linky k oblasti Fittja. Most má 8 polí a jeho celková dĺžka je približne . Mostovka je široká a prechádza ňou dvojkoľajová trať. Na botkyrkskej strane je most ukončený na vyvýšenine, odkiaľ trať pokračuje ďalším, približne dlhým viaduktom smerom k stanici Fittja.
Ján Mičovský

Ján Mičovský môže byť:
Skalnatý potok (prítok Popradu)

Skalnatý potok je potok v okresoch Poprad a Kežmarok. Je to ľavostranný prítok Popradu a je tokom IV. rádu.
Pramení vo Vysokých Tatrách v južnej stene Lomnického štítu, v nadmorskej výške asi .
Potom preteká Skalnatou dolinou, kde napája Skalnaté pleso. Následne prechádza okolo svahu zjazdovky cez kosodrevinu až do Tatranských Matliarov, neskôr pokračuje smerom na Veľkú Lomnicu, kde sa vlieva v nadmorskej výške asi do Popradu.
Litovské kráľovstvo (1251 – 1263)

Litovské kráľovstvo () je označenie pre litovský štát v rokoch 1251 až 1263, počas ktorých bolo územie dnešnej Litvy kráľovstvom. Mindaugas bol jediný korunovaný kráľ v dejinách Litvy. Deň 6. júl (deň korunovácie Mindauga) sa od roku 1991 v Litve oslavuje ako štátny sviatok pod názvom "Deň štátnosti". Po zavraždení Mindauga v roku 1263 Litva stratila štatút kráľovstva. Vládcovia Litvy niesli následne titul veľkokniežaťa.
V dejinách Litvy boli dva pokusy o obnovenie kráľovstva - prvý podnikol Vytautas v roku 1429 a druhýkrát sa o to pokúsila Litovská rada v roku 1918.
Kráľ Mindaugas.
Na začiatku 13. storočia bola Litva ešte stále pomerne nesúrodým územím, ktoré obývali rôzne pohanské baltské kmene. Konsolidácia litovských území začala na sklonku 12. storočia do celku, ktorý bol známy ako Litovské veľkokniežatstvo. V 30. rokoch 13. storočia sa na jeho čele objavil Mindaugas. V roku 1249 vypukli rozbroje medzi ním a jeho synovcami (Tautvilas a Edivydas). Každá strana hľadala spojencov medzi susedmi Litvy. Mindaugas sa rozhodol pre livónsky rád, ktorý mu mohol zabezpečiť nielen vojenské posily, ale aj kráľovskú korunu výmenou za konvertovanie na kresťanstvo. Štatút kráľovstva Litva získala 17. júla 1251, keď chelmnský biskup dostal príkaz od pápeža Inocenta IV. Samotná korunovácia prebehla o dva roky neskôr. V roku 1255 dostal Mindaugas povolenie od pápeža Alexandra IV. na korunováciu svojho syna a Litva sa tak stala dedičnou monarchiou.
Vďaka krstu a spojenectvu s livónskym rádom nastalo krátke obdobie mieru medzi Litvou a Livónskom. Mindaugas tak mohol rozšíriť územie Litvy smerom na východ. Mindaugov synovec Treniota ho naviedol, aby porušil dohodu s livónskym rádom a vyhlásil mu vojnu. Litve sa podarilo v rokoch 1259 a 1260 poraziť rád vo viacerých bitkách. Vplyv Treniotu v Litve silnel a jeho ciele sa postupne odklonili od Mindaugových priorít. Konflikt, ktorý vypukol medzi kráľom a jeho synovcom nakoniec viedol k zavraždeniu Mindauga a dvoch z jeho synov. Krajina sa oficiálne vrátila k pohanstvu, ktoré väčšina obyvateľov stále vyznávala. Tým Litva stratila kráľovský štatút a definitívne pokresťančenie Litvy nastalo v roku 1387.
Hluboký rybník

Hluboký rybník je prírodná rezervácia ev. č. 1888 neďaleko mesta Nasavrky v okrese Chrudim. Oblasť spravuje Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.
Ochrana.
Nariadením Pardubického kraja č. 6/2013 s účinnosťou od 15. januára 2014 bola pamiatka znovu vyhlásená s tým, že dôvodom ochrany je saproxylický hmyz, najmä pižmovec hnedý ("Osmoderma eremita"), cicavce, vtáky, obojživelníky a plazy naviazaní na mokraďové spoločenstvá a ich biotop. Predchádzajúca vyhláška OÚ Chrudim č. 3/1996 bola zrušená.
EuroVelo

EuroVelo je sieť európskych cyklotrás, ktorú spravuje Európska cyklistická federácia (ECF) ako projekt 17 diaľkových trás naprieč celým európskym kontinentom. Celková dĺžka projektovaných trás je cez 90 000 km, z ktorých bolo v novembri 2019 cez 45 000 km v prevádzke.
Trasy projektu EuroVelo sú hlavnými dopravnými trasami naprieč Európou, vytvárajú hlavné cyklodopravné koridory na regionálnej a miestnej úrovni, slúžia pre cyklistov dopravujúcich sa bicyklom ale aj cykloturistom na rekreáciu. Trasy majú podliehať štandardom určeným ECF, sú tvorené ako existujúcimi cyklocestami a cestami, tak aj s navrhovanými a plánovanými cyklistickými cestami, ktoré sú potrebné pre ich prepojenie. Trasy sú postupne budované po častiach, na území Slovenska je financovanie zabezpečené prostredníctvom Európskych fondov alebo zo zdrojov samospráv.
História.
Myšlienka vytvorenia siete medzinárodných cyklistických trás pokrývajúcich Európu sa zrodila v roku 1995. Pôvodne ju koordinovali ECF, De Frie Fugle (Dánsko) a Sustrans (Spojené kráľovstvo) a pôvodným plánom bolo vytvorenie 12 cyklistických trás naprieč Európou. Od augusta 2007 prebrala za tento projekt plnú zodpovednosť ECF.
Doteraz poslednou trasou, ktorá pribudla do siete je EuroVelo 14 - Vody strednej Európy, ktorá vedie cez Rakúsko a Maďarsko.
Cyklistická trasa

Cyklistická trasa alebo cyklotrasa je trasa pre cyklistov označená orientačným dopravným alebo turistickým značením. Cyklotrasa by mala účelne spájať miesta, medzi ktorými možno predpokladať cyklistickú dopravu, a to komunikáciami, ktoré sú vhodné pre jazdu na cestnom bicykli.
Cyklistická trasa môže byť vedená miestami po cestičke pre cyklistov, miestami po vozovke alebo vyhradenom vyhradenom jazdnom pruhu. Bežné cyklotrasy by mali byť vedené len po pozemných komunikáciách s povrchom cestnej kvality, niektoré sú vedené aj po nespevnených cestách v teréne.
Pre cyklistické trasy s prevažujúcim turistickým účelom sa používa aj označenie cykloturistická trasa. To sa niekedy používa aj v zúženom význame iba pre necestné trasy v náročnejšom teréne: v praxi sa náročnejšie trasy nevhodné pre cestné bicykle označujú skratkou MTB (mountain bike, horský bicykel).
Volákův kopec

Volákův kopec je prírodná rezervácia ev. č. 1578 na južnom okraji obce Kameničky v okrese Chrudim. Oblasť spravuje AOPK ČR Správa CHKO Žďárské vrchy.
Ochrana.
Dôvodom ochrany je botanická lokalita, výskyt tetrova hoľniaka (Tetrao tetrix).
Cyklocesta

Cyklocesta môže byť