Galéria Miloša Alexandra Bazovského

Galéria Miloša Alexandra Bazovského (tiež známa pod skratkou GMAB) v Trenčíne je galerijná inštitúcia s programovým zameraním na prezentáciu diela Miloša Alexandra Bazovského, súčasne však aj na prezentáciu moderného a súčasného umenia. Významná časť Bazovského diela je spolu so zbierkou umenia výtvarníkov trenčianskeho regiónu začiatku 20. storočia súčasťou stálej expozície. 
História.
Galéria bola založená 1. februára roku 1969 skupinou výtvarníkov okolo maliara Ladislava Moška. Spoločne s umelcami Svetozárom Abelom, Andrejom Barčíkom, Vladimírom Kompánkom, Jozefom Fizelom a Andrejom Rudavským založili v Trenčíne Okresnú galériu Miloša Alexandra Bazovského. Za sídlo galérie bol zvolený kláštorný komplex rádu Piaristov na Mierovom námestí. Bola však nutná jeho rekonštrukcia a prestavba na výstavné priestory. Popri rekonštrukcii začala galéria organizovať prvé výstavy mimo svojho budúceho sídla. Dočasne využívala najmä priestory Trenčianskeho múzea i Delovú baštu Trenčianskeho hradu. Zároveň začala budovať zbierkový fond, z ktorého boli vytvorené tri stále expozície. Verejnosti boli sprístupnené až v roku 1979. Popri diele M.A.Bazovského sa zbierkový fond zameral na slovenské výtvarné umenie 20. storočia a výtvarné umenie autorov z trenčianskeho regiónu. Trenčín III. – Výber zo súčasnej slovenskej grafiky, bol prvou výstavou, ktorú galéria zorganizovala. Inštalovaná bola v Delovej bašte Trenčianskeho hradu v roku 1969. Prvá zahraničná výstava sa konala v Juhoslávii, kde predstavila výtvarníkov Trenčianskeho regiónu.
V rokoch 1972 – 73 zakúpila galéria pozostalosť po manželke M. A. Bazovského a získala tak 368 obrazov, 614 kresieb a 5 grafík tohto velikána slovenského umenia. Ide o najrozsiahlejšiu a najcennejšiu akvizíciu galérie. V súčasnosti tvorí zbierku M. A. Bazovského spolu 1182 diel, z toho 478 olejov, gvašov, tempier, 699 kresieb a 5 grafík. Galéria prešla v tom istom roku pod správu Západoslovenského krajského národného výboru v Bratislave.
Výstava s názvom Výber zo súčasnej slovenskej komornej plastiky, ktorá sa uskutočnila v roku 1981, už v roku 1983 prerástla na celoštátnu, československú prehliadku komornej plastiky. Existuje vo forme bienále až do súčasnosti a reprezentuje súčasné komorné sochárstvo.
V roku 1991 prešla Galéria Miloša Alexandra Bazovského pod správu Ministerstva kultúry Slovenskej republiky v Bratislave a na základe zákona č. 338/91 Zb. musela postupne v priebehu desiatich rokov uvoľniť priestory jeho pôvodnému vlastníkovi – Reholi piaristov na Slovensku. Koncom roku 1996 sa začala rekonštrukcia budovy bývalého Stredného odborného učilišťa železničného na Palackého 27, kde sa galéria definitívne presťahovala v júli 2001. Krajský úrad v Trenčíne sa stal v roku 1999 novým zriaďovateľom GMAB a v roku 2002 prešla do pôsobnosti Trenčianskeho samosprávneho kraja. 
Prvým riaditeľom galérie bol 1.2.1969 vymenovaný jeden z jej zakladateľov – Ladislav Moško. Na tejto pozícii zotrval 23 rokov, keď ho v roku 1991 vystriedala PhDr. Danica Lovišková.
Názov galérie.
Okresná galéria Miloša Alexandra Bazovského bolo prve oficiálne pomenovanie Trenčianskej galérie platné od jej oficiálneho založenia 1. februára 1969. S myšlienkou, že galéria ponesie Bazovského meno súhlasil aj samotný umelec, ktorý sa však jej oficiálneho založenia nedožil. Zomrel 15. decembra 1968. K 1. januáru 1972 prešla galéria pod správu Západoslovenského krajského národného výboru v Bratislave a prívlastok Okresná v jej názve bol zmenený na Oblastná (Oblastná galéria Miloša Alexandra Bazovského v Trenčíne).
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky sa stalo správcom galérie v roku 1991 a názov bol pozmenený do súčasnej podoby – Galéria Miloša Alexandra Bazovského v Trenčíne.
Priestory galérie.
Prvým oficiálnym sídlom GMAB bol barokový kláštorný komplex na Mierovom námestí v Trenčíne. Trojkrídlový štvorpodlažný komplex pôvodne patril Reholi piaristov ktorá sa zameriavala hlavne na vzdelávaní. Výstavba objektu sa datuje v rozmedzí rokov 1653 až 1662. V priebehu 17. a 18. storočia boli k budove pristavané dve nové krídla. Pre potreby galérie ju začali rekonštruovať v roku 1973 podľa návrhu Ing. Arch. Ferdinanda Končeka. Sprístupnená bola po ukončení rekonštrukcie v roku 1979 a slúžila galérii až do roku 2001, kedy boli priestory navrátené pôvodnému vlastníkovi.
Novým domovom Galérie M. A. Bazovského sa stala v roku 2001 historická budova z konca 19. storočia na Palackého ulici 27. V tejto trojpodlažnej, trojkrídlovej pseudobarokovej budove pôvodne sídlilo bývalé Stredné odborné učilište železničné. Postaviť ho dal však trenčiansky podžupan Eugen Maršovský v rozmedzí rokov 1881 až 1884. V roku 1888 pristavili k obytnému domu aj sklad, miesto pre koče a maštaľ. Do rúk štátu sa dostal v roku 1945, po uvalení národnej správy. Koncom roku 1996 bolo rozhodnute mestom Trenčín, že sa daný objekt na základe projektu akademického architekta Mariána Strieženca bude rekonštruovať pre potreby GMAB. Galéria sa presťahovala do zrekonštruovaných priestorov v júli 2001 a 22. marca 2002 sa v nových priestoroch uskutočnila výstava docenta Václava Ciglera. 
Zastúpenie v zbierkach.
V zbierkovom fonde galérie sa nachádzajú diela od viacerých významných slovenských umelcov. K najznámejším patria: