Psota (potok)

Psota je potok v regióne Novohrad v povodí rieky Ipeľ na pomedzí obcí Podrečany a Gregorova Vieska a v malej dolnej časti toku na pomedzí obcí Podrečany a Tomášovce v okrese Lučenec v Banskobystrickom kraji. Geomorfologická kategorizácia polohy Psoty: geomorfologická oblasť Slovenské rudohorie; geomorfologický celok Revúcka vrchovina; geomorfologický podcelok Cinobanské predhorie. Hydrologické poradie vodného toku Psota: 4-24-01-077. Psota je tokom IV. rádu.
Opis toku.
Vodný tok "Psota" má dĺžku 4,1 km; pramení vo výške 403 m n. m. na obecnej hranici medzi obcami Podrečany a Gregorova Vieska na hornom konci Strážskej doliny v lese. Preteká lesom so zastúpením dubových a bukových porastov, tečie juhovýchodným smerom Strážskou dolinou sledujúc obecnú hranicu; v strednej časti čiastočne mení smer svojho toku na východ oddeľujúc les "Psota" na svojom severnom brehu od lesa "Banisko" na južnom brehu; po opustení lesa v nadmorskej výške 243 m n. m. podteká cestu Gregorova Vieska – Podrečany, preteká poľnohospodárskou krajinou a mení smer na juhovýchodovýchod (jej pôvodný meandrovitý tok bol reguláciou vyrovnaný) a po dosiahnutí trojchotárnika Gregorovej Viesky, Tomášoviec a Podrečian sleduje obecnú hranicu medzi Tomášovcami a Podrečanmi; v nadmorskej výške 209 m n. m. podteká železničnú trať Zvolen – Košice v úseku Podrečany – Tomášovce už na území Tomášoviec a v nadmorskej výške 202 m n. m. ústi do Krivánskeho potoka. Potok Psota nemá prítoky. Vodný tok Psota je pravostranným prítokom Krivánskeho potoka, ktorý ďalej ako pravostranný prítok ústi do Ipľa.
Pôvod názvu.
Vodný tok "Psota" v lesnatom úseku strednej časti toku tečie popri lese "Psota"; je zrejmé, že obidve toponymá sú svojim pôvodom zviazané. Názov vodného toku "Psota" má pôvod v expresívnom všeobecnom podstatnom mene "psota" s významom "bieda, núdza. chudoba". V pomenovacom procese potoka "Psota" bol motivačným prvkom "jav výrazného výskytu malého prietoku vody"; v prípade pomenovania sídelných geografických objektov a nesídelných geografických objektov mimo vodných tokov motivačným prvkom toponyma "Psota" je "jav výskytu málo úrodnej, chudobnej, biednej, ekonomicky nevýnosnej pôdy v pomenúvanej lokalite". Najstaršia písomná zmienka o obci Podrečany je v listine z roka 1393 a rovnako aj o obci Gregorova Vieska. 
Názov vodného toku "Psota" sa bez zmeny preniesol i na les "Psota" umiestený severne od horného toku potoka "Psota". Presnejšie datovanie pomenovacieho aktu vodného toku "Psota" i lesa "Psota" je ešte predmetom ďalšieho výskumu. 
Podobný pôvod názvu majú: toponymum Psota (osada) v obci Závada, (okres Veľký Krtíš); toponymá Psotná (les) a Psotná (vodný tok, 0,6 km dlhý pravostranný prítok Slovianskeho potoka) v obci Kláštor pod Znievom, (okres Martin), a geografické názvy "Peseta" (samota) a "Pesety" (pole), v obci Veľký Blh, (okres Rimavská Sobota), ktoré sú výsledkom vývoja: slovensky "Psota" → maďarsky "Peszéte" → slovensky "Peseta". Pomenovací akt názvu Peseta prebehol v slovenskom jazykovom prostredí v podobe "Psota"; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol tento názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a jeho spoluhlásková skupina na začiatku slova bola rozšírená vsunutím samohlásky do podoby → "Peszéte" podobne ako v toponymách "Smola, Pleš, Brod, Brnica → Szomola, Pilis, Borod, Bernece"; po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol maďarský názov "Peszéte" späťprevzatý do slovenčiny v podobe "Peseta", (ktorej význam bol pre vtedajšieho slovenského používateľa už zrejme nejasný) s tým, že názov v slovenčine už nezískal svoju pôvodnú slovenskú podobu "Psota". Porovnaj aj názov z územia Poľska: "Sinagóra-Psota", osada v Poľsku v Mazovskom vojvodstve v Žurominskom powiate.