Manuel Castells

Manuel Castells (* 9. február 1942, Hellín, Španielsko) je španielsky sociológ spájaný najmä s výskumom v oblasti informačnej spoločnosti, komunikácie a globalizácie.
Podľa prieskumu realizovaného v rokoch 2000 až 2012 je piatym najčastejšie citovaným vedcom na svete zaoberajúcim sa sociálnymi vedami.
Za svoju prácu získal mnohé ocenenia, posledne Holbergovu cenu od nórskeho parlamentu v roku 2012, Balzanovu cenu v kategórii sociálnych vied v roku 2013 a Cenu spolupracovníkov Univerzity v Južnej Kalifornii za tvorivosť vo výskume v roku 2014.
Životopis.
Vyrastal vo Valencii a v Barcelone. Na Barcelonskej univerzite absolvoval štyri roky štúdia práva a ekonómie. Štúdium však musel prerušiť, pre aktívnu účasť v protifrankistickom odboji bol nútený vo veku 20 rokov odísť do politického exilu do Francúzska. Tam na Parížskej univerzite získal magisterský titul v odbore verejné právo a politická ekonómia a neskôr aj doktorát zo sociológie. V roku 1979 presunul svoju činnosť na Kalifornskú univerzitu v Berkeley, kde mu bola udelená združená profesúra v odbore sociológia a v odbore mestského a regionálneho plánovania. Venoval sa najmä výskumom zameraným v San Franciscu. Zaujal ho tiež fenomén Sillicon Valley, ktoré funguje ako inovačné centrum informačných technológií. V roku 2003 prijal miesto profesora komunikácie a technológií na Univerzite v Južnej Kalifornii v Berkeley. Castells je tiež zakladajúci člen Centra verejnej diplomacie na Univerzite v Južnej Kalifornii. Od roku 2008 bol aj členom riadiaceho výboru Európskeho inštitútu inovácií a technológií. Svoju manželku Emmu Kyseliovu, ktorá sa v súčasnosti taktiež venuje medzinárodným vzťahom v Centre verejnej diplomacie na Univerzite v Južnej Kalifornii, Castells spoznal počas návštevy Sovietskeho zväzu v roku 1984.
Práca.
Práca Manuela Castellsa v oblasti sociológie v sebe spája urbanistickú sociológiu venujúcu sa štúdiu života a medziľudských vzťahov v lokalitách veľkých miest, štúdie organizácií, internetové štúdie, sociálne činnosti, kultúrnu sociológiu a politickú ekonómiu. Vo svojej teórii organizácie vyslovuje názor, že zmenám vedúcim k sieťovej forme podniku zvyčajne predchádzajú elektronické internetové technológie súvisiace so sieťovými formami organizácií. Castells tiež prvýkrát použil pojem "štvrtý svet" označujúci sub-populáciu sociálne vyčlenenú z väčšinovej spoločnosti, pričom zvyčajne ide o kočovníkov, vidiečanov, lovcov a zberačov, čiže životné štýly mimo normy súčasnej industriálnej spoločnosti.
Castells tiež zastáva názor, že informačná doba môže dať priechod sile myšlienok, ktoré môžu dramaticky zvýšiť produkciu jednotlivcov a viesť k väčšiemu množstvu voľného času dovoľujúceho jednotlivcom dosiahnuť väčšiu duchovnú hĺbku a viac environmentálneho porozumenia.
Castells nadviazal na Alaina Touraina ohľadom marxistickej sociológie mesta, ktorá kládla dôraz na úlohu sociálnych pohybov v konfliktnej transformácii veľkomiest (post-industriálna spoločnosť). Castells tiež zdôrazňuje, že využitie priestoru je úzko späté s obecnými mechanizmami vývoja v danej spoločnosti. To, akú má mesto štruktúru, symbolicky a priestorovo vyjadruje celospoločenské procesy. Podľa neho je mesto súčasťou vývoja hromadnej spotreby. K formám „spotreby“ produktov moderného priemyslu patria napríklad obytné domy, školy, dopravné služby či zábavné podniky. Výsledkom interakcie medzi tržnými silami a vládnou mocou je fyzická podoba miest.