Bitka pri Smolensku (1812)

Bitka o Smolensk sa odohrala 16. a 17. augusta 1812 medzi 175 000 Napoleonovými vojakmi a 130 000 vojakmi ruského kniežaťa Bagrationa. V skutočnosti sa jej zúčastnilo len 50 000 a 60 000 mužov z každej strany.
Kontext.
Takmer od začiatku ruskej kampane sa Napoleon a jeho "Grande Armée" (Veľká armáda) zapojili do bojov a vyčerpali sa prenasledovaním Rusov. Počas konfrontácií sa Rusi krátko bránili, ale následne sa stiahli.
Napoleon vymyslel „Smolenský manéver“, aby prinútil nepriateľa postaviť sa mu, a tak sa pokúsiť zničiť ruské vojská raz a navždy. Dňa 14. augusta 1812 francúzske jednotky pod velením Murata, Davouta a Neya prekročili Dneper pri Rassne po mostoch postavených počas noci. Plán bol vrhnúť sa na mesto Smolensk, obsadiť ho bez boja a pochodovať na sever k hlavným ruským silám pod velením generála Barclaya de Tollyho. Tak sa to malo aj udiať, keby protichodné rozkazy a problém s komunikáciou neviedli ruského generála Bagrationa k neuposlúchnutiu svojich rozkazov. Jeho rozkaz znel pochodovať na západ, no on sa vydal na juh k Smolensku. Keď 16. augusta dorazili francúzske jednotky do mesta, bolo bránené Rusmi, posádka bola príchodom Barclaya a väčšiny armády značne posilnená.
V roku 1812 bol Smolensk mestom s 12 600 obyvateľmi bez skutočnej strategickej hodnoty, okrem toho, že sa nachádzal na stanovenej ceste "Grande Armée". Bolo chránené baštami a hrubými kamennými múrmi a zaberalo oba brehy Dnepra, čo sťažovalo jeho obkľúčenie. Najlepším spôsobom, ako zaútočiť na mesto, bolo prekročiť Dneper ďalej na východ, dobyť ho od chrbta, prinútiť Rusov vzdať sa a ušetriť si tak dlhé a nákladné obliehanie. Napoleon si však myslel, že Rusi vyjdú von, aby zabránili zničeniu mesta, v ktorom sa nachádzala svätá ikona. Keď sa tak nestalo, rozhodol sa mesto dobyť silou.
Predohra.
14. augusta, po vyhnaní dvoch kozáckych plukov, vstúpil Grouchy s Nansoutyho jazdou do Lyady. Medzitým sa Murat a Ney nachádzali pri Krasnoj.
Dňa 15. augusta dorazila k Lyadom Cisárska garda, 1. a 4. zbor, zatiaľ čo 3. zbor odrazil Neverovského divíziu so 6 000 mužmi, 1 200 koňmi a 10 delami, ktorá ustúpila smerom na Smolensk. Rusov, ktorí stratili 2 000 mužov (vrátane 800 zajatcov), 8 diel a svoje kasárne, prenasledovali až do Korytnej, kde si Napoleon zriadil svoj hlavný štáb. Ney sa nachádzal v Lubnej.
Bitka.
Bitka sa začala 16. augusta úvodnou skúškou na dvoch predmestiach. Rusi na túto provokáciu nereagovali podľa očakávania a zostali v meste. Napoleon nariadil útok s tromi zbormi "Grande Armée", ktoré podporovalo 200 diel. To sa na istý čas podarilo, ale keď Francúzi dosiahli mestské hradby, nemali ako ich preraziť. Márne sa snažili vyliezť si na plecia, boli vystavení ruskej delostreleckej paľbe. Do večera 16. augusta nedosiahli žiadny pokrok.
Okolo 14. hodiny 17. augusta, keď cisár videl, že Rusi sa nerozhodli odísť, nariadil Poniatowskému, aby sa presunul a odrezal komunikácie medzi mestom a pravým brehom rieky, zatiaľ čo divízia pod velením generála Bruyèresa obsadila plošinu pred predmestím Sloboda-Raczenka. 60 delostreleckých diel tam bolo pripravených. Ich guľometná paľba prinútila Rusov na pravom brehu evakuovať svoje pozície. Louis Davout potom zaútočil na predmestie, ktoré padlo okolo 17. hodiny. Ney zasa zaútočil na nepriateľské pozície pred mestom. Delostrelecká paľba vyhnala okupantov z veží. Na pravom brehu dostali mesto posily z dvoch divízií a dvoch peších plukov gardy.
Intenzívne delostrelecké bombardovanie spôsobilo početné požiare a do súmraku zhorela väčšina mesta. Dve roty baníkov zaútočili na hradby. V noci Barclay, obetujúc malú posádku, opustil mesto pri pravom brehu. Generál Korff, veliaci zadnému vojsku, podpálil rôzne časti mesta a spálil posledný most za ním.
Záver.
Okolo úsvitu 18. augusta boli hradby prelomené. "Grande Armée" vstúpila do mesta bez väčšieho odporu. V priebehu niekoľkých hodín sa väčšina vojsk zmocnila mesta. Barclay držal svoje sily na druhej strane rieky, čím zabránil prekročeniu rieky pred nocou 18. augusta.
Mesto Smolensk bolo takmer úplne zničené. Rusi utrpeli 4 700 mŕtvych vrátane 5 generálov, 7 000 až 8 000 zranených, 2 000 zajatcov a prišli o 200 veľkokalibrových diel a mínometov. Na francúzskej strane boli straty 700 mŕtvych vrátane generála Grabowského a 3 100 až 3 200 zranených vrátane generálov Grandeaua a d'Altona.
Z technického hľadiska bola bitka pri Smolensku Napoleonovým víťazstvom. Obsadil mesto a neutrpel toľko strát ako jeho nepriatelia. Spôsob vedenia bitky však mal ďalekosiahle dôsledky. Kvôli chybnému zásobovaniu mali Francúzi nedostatok potravín. Smolensk by bol užitočným zdrojom zásob, keby bol dobytý v neporušenom stave.