Šanghajský masaker

Šanghajský masaker či Šanghajský puč (, - "Incident 12. apríla") bol násilný incident 12. apríla 1927 pod vedením generalissima Čankajška na potlačenie organizácií Komunistickej strany Číny, odborárov a ľavicových článkov Kuomintangu. Za pomoci Zeleného gangu zo šanghajského podsvetia bolo zabitých od 12. apríla do konca roku 1927 odhadom dve tisíc komunistov a robotníckych militantov a tisíce ďalších zatknutých alebo prepustených zo zamestnania (niektoré zdroje uvádzajú až 5000). Čankajšek masakrom konsolidoval moc v Šanghaji a dokončil tak zjednotenie veľkej časti Číny, ktorú vykonal v rokoch 1924- 1927 v rámci Severného pochodu. Aprílom 1927 taktiež skončila prvá komunisticko-kuomintangská koalícia.
Pred incidentom.
V rokoch 1924 až 1927 sa v Číne viedla občianska vojna za národné zjednotenie Číny, kde na jednej strane stáli militaristi ovládajúci rôzne časti Číny, a na druhej proti ním bojovala koalícia komunistov a nacionalistov z Kuomintangu. V marci 1927 dobyli spoločné vojská komunistov a nacionalistov kľúčové mesto Šanghaj a na začiatku apríla bolo vydané vyhlásenie znovupotvrdzujúce spoluprácu medzi KMT a KS, a to aj napriek naliehaniu Čankajška o vylúčení komunistického vplyvu. Predstaviteľ Kuomintangu Wang Ťing-wej sa v Šanghaji stretol s predsedom komunistickej strany Čchen Tu-siouom a vydali spoločné vyhlásenie vyhlásenie. Deň potom odišiel Wang do Wu-chanu a Čankajšek požiadal vodcu Zeleného gangu Tu Jüe-šenga, aby vytvorili konkurenčné odbory, ktoré sa postavia šanghajským odborom ovládaným komunistami, a tiež aby vykonali posledné prípravy na čistky členov komunistickej strany.
Čankajšek vyhlásil v Šanghaji 9. apríla stanné právo a Ústredná kontrolná komisia vydala vyhlásenie, v ktorom odsúdila politiku spolupráce wu-chanskej nacionalistickej vlády s komunistickou stranou. Dňa 11. apríla vydal Čankajšek tajný rozkaz všetkým provinciám, ktoré boli pod jeho kontrolov, aby očistili KMT od komunistov.
Incident.
V pondelok 11. apríla bol zbitý do bezvedomia a následne pochovaný za živa šéf Šanghajskej všeobecnej odborovej únie Wang Šou-chua a následne sa začali jednotky rozmiestňovať po meste. Akcia začala už o 4 ráno, kedy sa v Šanghaji ozval výstrel z dela blízko stanu Národnej revolučnej armády. V tej chvíli začal v meste chaos a po Šanghaji začali vyčíňať ozbrojení muži s bielymi páskami okolo paží so znakom 工 (gōng, tj práca). Na podporu Čankajška vystúpili aj niektorí vojenskí velitelia mimo Šanghaja (napr. v Kantone, v provincii Kuang-si, Fu-ťien, Če-ťiang, An-chuej). Akcia sa skončila popoludní toho istého dňa, kedy vojenské autority tvrdili, že majú mesto pod kontrolou, čomu veľa ľudí vtedy ešte verilo.
Ďalší deň bola odbormi zorganizovaná demonštrácia a spísaná petícia, ktorú chceli odbory odovzdať vojenskému veliteľovi. Táto demonštrácia však bola rozstrieľaná a pozatýkaná nielen ľuďmi od Čankajška, ale aj francúzskou koncesiou alebo medzinárodným angloamerickým settlementom.
Počas ďalšieho mesiaca KMT pokračoval v čistkách nielen v Šanghaji, ale aj ďalších významných miestach komunistov. 18. apríla 1927 zostavil Čankajšek v Nankingu novú vládu, do čela ktorej nominoval seba. V náväznosti na Šanghajský masaker v rokoch 1927 až 1937 v Číne panovala občianska vojna medzi komunistami a nacionalistami, ktorú v roku 1937 ukončil vpád Japonska do Číny.