Starlink

Starlink je satelitná konštelácia pripravovaná spoločnosťou SpaceX. Mala by zahŕňať celkovo takmer 12 tisíc družíc, ktoré budú poskytovať širokopásmové pripojenie k internetu (satelitný internet). Celá konštelácia by mala byť dokončená do roku 2027.
Družice budú rozmiestnené na mnohých dráhach okolo Zeme v troch výškových pásmách. Rozmiestnené by mali byť takto: 7 518 vo výške asi 336 až , 1 584 vo výške asi a 2 825 satelitov vo výškach okolo . Pre pripojenie bude potrebný terminál asi o veľkosti škatule od pizze. SpaceX má zatiaľ u FCC podanú žiadosť o povolenie na prevádzku milióna týchto pozemných staníc.
FCC 19. decembra 2019 udelila súhlas na 72 obežných rovín vo výške 550 km s 22 satelitmi v každej.
SpaceX má v pláne ponúkať širokopásmové služby Starlink v USA a Kanade od polovice roku 2020 po vypustení 6 až 8 dávok satelitov a do konca budúceho roka celkom 24 štartov potrebných na dosiahnutie globálneho pokrytia.
Spoločnosť plánuje počas roka 2020 uskutočniť celkom 24 štartov, pričom produkuje priemerne 6 satelitov za deň. Taktiež plánuje satelity vynášať aj na vyvíjanej vesmírnej lodi Starship, ktorá je schopná naraz vyniesť až 400 satelitov.
Špecifikácie družíc.
Hmotnosť satelitu prvej dávky bola 227 kg. Satelity Starlink používajú ako pohon pre zvyšovanie obežnej dráhy a kontrolu polohy družice motor s Hallovým efektom s kryptónovým plynom. Motory Krypton Hall majú tendenciu vykazovať podstatne vyššiu eróziu trysky v porovnaní s podobným elektrickým pohonným systémom prevádzkovaným s xenónom, ale majú nižšie náklady na pohonné hmoty. 
Internetová prevádzka cez geostacionárny satelit má minimálnu teoretickú latenciu aspoň 477 ms (medzi užívateľskou a pozemnou bránou), ale v praxi majú súčasné satelity latencie 600 ms alebo viac. Satelity Starlink budú obiehať okolo 1/30 až 1/105 výšky geostacionárnej dráhy, a tak ponúkajú praktickejšiu latenciu Zem - satelit okolo 25 - 35 ms. Systém bude používať protokol peer-to-peer, ktorý sa považuje za „jednoduchší ako protokol IPv6“, ale bude tiež prirodzene zahŕňať šifrovanie typu end-to-end. 
Zoznam štartov.
22. februára 2018 14:17 GMT vyniesla SpaceX ako sekundárny náklad satelitu Paz dve skúšobné družice Tintin A a Tintin B.
Na 16. mája 2019 2:30 GMT bol pripravovaný let Starlink-0, počas ktorého mala byť vynesená prvá dávka 60 satelitov. Družice vyniesla raketa F9 Block 5 (B1049.3) z floridského Štartovacieho komplexu 40, pristátie prvého stupňa prebehlo na ASDS "Of Course I Still Love You". Štart bol najskôr odložený o deň kvôli počasiu, následne o ďalší týždeň kvôli aktualizácii softvéru vynášaných družíc. Družice boli úspešne vynesené 24. mája 2019 02:30 UTC, aj prvý stupeň opäť pristál. 
11. novembra 2019 14:56 UTC prebehol štart Falconu 9 B5 (B1048.4) Starlink-1 so 60 satelitmi verzia V1.0 o 260 kg hmotnosti zo Štartovacieho komplexu 40, pristátie prvého stupňa úspešne prebehlo na morskú plošinu "OCISLY". Satelity boli vynesené na orbitu vo výške 280 km. Odtiaľ vystúpili do výšky 350 km. 20 priamo pokračovalo do výšky 550 km. Po 40 dňoch ďalších 20 vystúpalo na 550 km, a po ďalších 40 dňoch posledných 20. Tým sa dostali do 3 navzájom pootočených rovín. Postaralo sa o to samovoľné stáčanie roviny obežnej dráhy okolo Zeme ((nodálna) precesia uzlov), ktoré je závislé od výšky.
7. januára 2020 02:19 UTC Falcon 9 B5 (B1049.4) úspešne vyniesol 60 satelitov misie Starlink-2 verzie V1.0 na obežnú dráhu. Prvý stupeň číslo B1049.4 úspešne pristál na morskej plošine "Of Course I Still Love You" v Atlantickom oceáne. Jeden satelit s názvom "DarkSat" je pokrytý experi bymentálnym náterom, ktorý by mal zredukovať množstvo odrazeného svetla na Zem, a tak eliminovať negatívny dopad na astronomické pozorovania. Avšak toto riešenie sa ukázalo ako nedostatočné.
29. januára 2020 14:06:49 UTC Falcon 9 B5 (B1051.3) úspešne vyniesol ďalších 60 satelitov misie Starlink-3 verzie V1.0 na obežnú dráhu. Prvý stupeň číslo B1051.3 úspešne pristál na morskej plošine "Of Course I Still Love You" v Atlantickom oceáne. Loď Ms. Tree zachytila ​​polovicu aerodynamického krytu. Lodi Ms. Chief sa polovicu krytu chytiť nepodarilo.
17. februára 2020 15:05 UTC raketa Falcon 9 B5 (B1056.4) z floridského Štartovacieho komplexu 40 opäť úspešne vyniesla 60 satelitov misie Starlink-4 verzie V1.0 na obežnú dráhu. Odtiaľ vystúpili do výšky 550 km. Prvý stupeň číslo B1056.4 úspešne pristál na morskej plošine "Of Course I Still Love You" v Atlantickom oceáne.
18. marca 2020 12:16:39 UTC raketa Falcon 9 B5 (B1048.5) z floridského Štartovacieho komplexu 39 úspešne vyniesla 60 satelitov misie Starlink-5 verzie V1.0 na obežnú dráhu. Odtiaľ vystúpili do výšky 550 km. Prvý stupeň číslo B1048.5 opäť úspešne pristál na morskej plošine "Of Course I Still Love You" v Atlantickom oceáne.
22. apríla 2020 19:30:30 UTC raketa Falcon 9 B5 (B1051.4) z floridského Štartovacieho komplexu 39 úspešne vyniesla 60 satelitov misie Starlink-6 verzie V1.0 na obežnú dráhu. Odtiaľ vystúpili do výšky 550 km. Prvý stupeň číslo B1051.4 úspešne pristál na morskej plošine "Of Course I Still Love You" v Atlantickom oceáne.
4. júna 2020 01:25 UTC raketa Falcon 9 B5 (B1049.5) z floridského Štartovacieho komplexu 40 úspešne vyniesla 60 satelitov misie Starlink-7 verzie V1.0 na obežnú dráhu. Prvý stupeň číslo B1049.5 úspešne pristál na morskej plošine "Just Read the Instructions" v Atlantickom oceáne. Jeden satelit je vybavený clonou ("VisorSat"), ktorá má znížiť množstvo odrazeného svetla na Zem. Tým sa otestuje, či takéto riešenie zníži negatívny dopad na astronomické pozorovania. 
13. júna 2020 09:21:18 UTC boli vynesené satelity misie Starlink-8. Ako prídavný náklad raketa niesla aj ďalšie 3 satelity (Planet Labs, SkySats 16-18), ktoré budú slúžiť na pozorovanie Zeme. 
7. augusta 2020 5:12:05 UTC boli vynesené satelity misie Starlink-9. Všetky sú vybavené clonou "(VisorSat)", ktorá bráni odrazu svetla na Zem. Ako prídavný náklad raketa niesla aj ďalšie 2 satelity (BlackSky, Global 5, Global 6), ktoré budú slúžiť na pozorovanie Zeme. 
V auguste 2020 boli vynesené aj satelity misie Starlink-10. Raketa Falcon 9 niesla aj ďalšie 3 satelity (Planet Labs, SkySats 19-21) ako prídavný náklad, ktoré slúžia na pozorovanie Zeme. 
Po štarte 27. februára 2023 bolo vypustených 21 nových satelitov. Podľa analýzy astronóma Jonathana McDowella, ktorý použil údaje spoločnosti SpaceX a amerických vesmírnych síl, sa tak celkový počet aktívnych satelitov Starlink zvýšil na 3 660, čo predstavuje približne 50 % z takmer 7 300 aktívnych satelitov na obežnej dráhe. 
Podľa dodatku k technickým informáciám z 30. augusta 2019 má byť vo výške 550 km 72 rovín s 22 satelitmi. FCC 19. decembra 2019 72 rovín odsúhlasila,