Železničná trať Zvolen – Vrútky

Železničná trať Zvolen – Vrútky (v cestovnom poriadku pre verejnosť označená ako železničná trať číslo 170) je železničná trať na Slovensku, spájajúca Zvolen, Banskú Bystricu, Martin a Vrútky. Pôvodne viedla trať cez Kremnicu, no po vybudovaní úseku cez Harmanec sa jej trasovanie zmenilo cez Banskú Bystricu.
Dejiny.
Pôvodná trať Zvolen – Vrútky bola súčasťou Uhorskej severnej železnice Budapešť – Salgótarján – Lučenec – Zvolen – Vrútky (prepojenie s Košicko-bohumínskou železnicou), ktorá bola uvedená do prevádzky 12. augusta 1872. Úvahy o prepojení Zvolena s Košicko-bohumínskou železnicou cez Ružomberok alebo Harmanec sa nerealizovali kvôli vysokým nákladom. Napokon bol vybratý variant vedúci cez Kremnicu.
Úsek medzi Zvolenom a Banskou Bystricou bol zaradený medzi trate II. triedy a sprevádzkovaný 3. septembra 1873. Spojenie B. Bystrice s Turcom bolo na dlhé roky neaktuálne. K realizácii prepojenia tratí, vedúcich Pohroním a Turcom, sa pristúpilo až v medzivojnovom období, kedy sa začala budovať tzv. "Stredoslovenská transverzála" – spojnica Nitry resp. Trenčína cez Prievidzu, Handlovú, Dolnú Štubňu, Banskú Bystricu a Margecany s Košicami.
V roku 1931 bola uvedená do prevádzky železničná trať Handlová – Horná Štubňa, spájajúca regióny Ponitrie a Turiec, a v roku 1936 trať Červená Skala – Margecany, ktorá sa napájala na trať Žilina – Košice. Po ukončení týchto úsekov sa v roku 1936 začala výstavba posledného úseku Banská Bystrica – Dolná Štubňa, ktorá mala prepojiť už existujúce trate.
V roku 2012 bola v úseku Banská BystricaTurčianske Teplice pozastavená osobná doprava a čiastočne nahradená zrýchlenými vlakmi. Zastavovanie vlakov bolo zrušené v staniciach Kostiviarska (doteraz tu je prednosta stanice), Uľanka (doteraz tu je prednosta stanice a vlečka do Harmaneckých papierní), zastávka Harmanec, zastávka Dolný Harmanec, Harmanec jaskyňa (doteraz tu je prednosta stanice) a Čremošné (doteraz tu je prednosta stanice). Jediná stanica, v ktorej doteraz zastavujú aj Zr vlaky, je Horná Štubňa obec. Od roku 2016 sa na tejto trati kategória Zrýchlených vlakov zmenila na kategóriu Regional expresov (Rex). Od GVD 2020/2021 je trať obsluhovaná vlakmi kategórie R.
V októbri 2016 prebehli opravy koľajového lôžka na úseku Zvolen – Banská Bystrica, ako aj oprava priecestí, ktoré sa nachádzajú medzi železničnou stanicou Sliač-kúpele a Vlkanová, Vlkanová–Radvaň.
Horská trať Banská Bystrica – Dolná Štubňa.
Chýbajúci úsek medzi Banskou Bystricou a Dolnou Štubňou mal mať dĺžku a prekonávať výškový rozdiel z bystrickej a z turčianskej strany. Počet tunelov i dĺžka sa počas výstavby zmenila pre zložité geologické podmienky. Najvyšší bod trate dosahoval nadmorskú výšku .
Náročná horská trať na styku Veľkej Fatry a Kremnických vrchov využíva 22 tunelov v súhrnnej dĺžke 12 211 metrov, 112 mostov a priepustov. Na stavbe pracovalo až 12 339 pracovníkov (máj 1938) a tak už 19. decembra 1940 bola slávnostne otvorená.
Koncom 2. svetovej vojny bola ustupujúcimi Nemcami zničená väčšina viaduktov a mostov a po ich oprave bola premávka obnovená 17. marca 1946.
Tunely.
Počas štyroch rokov bolo na trati Banská Bystrica – Dolná Štubňa vybudovaných 22 tunelov s celkovou dĺžkou . Projekt počítal so 14 tunelmi, preto sú očíslované od čísla 1 po číslo 14. Zvyšné tunely, označené kombináciou čísla a písmena, boli vybudované kvôli výhodnosti tohto variantu oproti povrchovému vedeniu. Pre nevhodné podložie v úseku projektovanej trate tak bol vybudovaný tunel 2a, tunely 3a, 4a, 4b, 4c, 4d, 5a boli vybudované namiesto hlbokých zárezov s vysokými skalnými stenami alebo múrmi.
Tunel č. 8 bol budovaný v tvare veľkého oblúka v Starohorskej a Bystrickej doline s cieľom získať nadmorskú výšku. Je považovaný za jeden tunel, prerušený tokom rieky Bystrica.
Najdlhším tunelom trate je tunel č. 14 – Čremošniansky (nazývaný i Harmanecký), ktorý je zároveň najdlhším železničným tunelom ŽSR. Jeho prerazenie trvalo iba 23 mesiacov a odchýlka počas výstavby predstavovala v smerovom profile , výškovom a dĺžkovom .
Viadukty.
V náročnom teréne bolo vybudovaných 112 mostov a priepustov, medzi nimi i 4 viadukty s oceľovými plnostennými konštrukciami a 1 železobetónový klenutý viadukt s hlavným oblúkom rozpätia .
Elektrifikácia.
Trať 170 je v úseku Zvolen – Banská Bystrica elektrifikovaná striedavou sústavou 25 kV 50 Hz. Elektrifikácia prebehla od novembra 2004 do marca 2007. Zmluva so stavebným dodávateľom, Sdružení Zvolen – Banská Bystrica, zloženého z firiem ŽS Brno a.s., BETAMONT s.r.o., ELTRA s.r.o., bola podpísaná 9. novembra 2004. Stavebné práce sa začali už 25. novembra toho roku.
Podľa stanoviska investora, Železníc Slovenskej republiky, „má stavba význam [z hľadiska rozvoja regiónu] najmä vzhľadom na zvýšenie výkonnosti železničnej trate pri súčasnom znížení škodlivých vplyvov z dopravy (zníženie škodlivých emisií a hluku), skrátení času prepravy (odstránením potrebných preprahov rušňov vo Zvolene) a vytvorením podmienok pre ďalšie investície – priamo v železničnej doprave (elektrifikácia nadväzných tratí) resp. nepriamo v priemysle (vznik nových výrobných závodov vďaka zlepšenej dopravnej infraštruktúre).“ Počas elektrifikácie bol vybudovaný aj nový most cez rieku Hron, zabezpečovacie a oznamovacie zariadenia, silnoprúdové rozvody a iné stavby. Celková dĺžka elektrifikácie bola . Konečné náklady na projekt dosiahli takmer 38 miliónov €. Náklady boli hradené Európskym spoločenstvom a štátnym rozpočtom SR.
Doprava.
Základom dopravy v úseku Vrútky – Banská Bystrica - Zvolen sú rýchliky, premávajúce prevažne v dvojhodinovom intervale. V úseku Vrútky – Turčianske Teplice sú doplnené zastávkovými osobnými vlakmi, ktoré vykonávajú obsluhu zastávok v obciach Turčianskej kotliny a pokračujú do stanice v Hornej Štubni. Osobné vlaky v úseku Turčianske Teplice – Banská Bystrica boli zrušené v roku 2012 kvôli ich nízkej obsadenosti, zapríčinenej aj prechodom riedko obývanou oblasťou a veľkou vzdialenosťou železničných staníc od obydlí. V úseku Banská Bystrica – Zvolen je obsluha tvorená aj rýchlikmi Banská Bystrica – Bratislava a zastávkovými osobnými vlakmi.
V septembri 2015 bolo oznámené, že štát vyhlásil verejné obstarávanie na spoje Banská Bystrica – Bratislava. Predpokladalo sa, že by sa malo vysúťažiť 1,5 mil vlakových kilometrov ročne. Záujem o súťaž oficiálne prejavil RegioJet, o tendri uvažoval Leo Express, zaujímala sa Arriva, dcérska spoločnosť Deutsche Bahn, uvažovalo sa o ďalších spoločnostiach: České dráhy, britský National Express ako aj vtedajší (a súčasný) prepravca Železničná spoločnosť Slovensko. Tento dopravca najazdil na uvedenej trati 1,2 miliónov kilometrov. Do zmeny grafikonu v roku 2015 jazdil priamo len jeden pár rýchlikov, na ostatné spoje bolo nutné presadať vo Zvolene. Podľa nového grafikonu od decembra 2015 jazdí 8 párov priamych rýchlikov z Bratislavy až do Banskej Bystrice. Súťaž bola vyhlásená v novembri 2015 a jej víťaz by mal získať až desaťročný monopol na dopravu medzi Banskou Bystricou a Bratislavou.
V júli 2022 ZSSK bez informovania zrušila relačnú cenu medzi Bratislavou a Banskou Bystricou (z 9,20 eur na 10,46) a Bratislavou a Zvolenom na 9,62 eur. Zvýšenie sa udialo v čase keď sú na trati výluky kvôli rekonštrukcii.