Henry Cavendish

Henry Cavendish (* 10. október 1731, Nice, Francúzsko – † 24. február 1810, Londýn, Spojené kráľovstvo) bol britský prírodovedec, chemik a fyzik, objaviteľ chemického prvku – vodík, člen Kráľovskej spoločnosti. Venoval sa určovaniu mernej tepelnej kapacity látok, elektrostatike (objavil tzv. Coulombov zákon), v roku 1766 skúmal plyny (pričom ako prvý izoloval vodík), v roku 1790 tzv. Cavendishovou váhou určil gravitačnú konštantu a tiaž Zeme, ďalej študoval oxid uhličitý, v roku 1772 objavil dusík a kyslík, a v roku 1783 zistil, že zloženie vzduchu je všade rovnaké.
Životopis.
Medzi rokmi 1749 a 1753 študoval na Univerzite v Cambridgei, tu však nezískal univerzitný diplom. V štúdiu však mohol naďalej pokračovať vďaka obrovskému dedičstvu. Počas jeho života bolo málo jeho prác publikovaných.
Cavendish bol tichý samotár, považovaný za mierne výstredného, ktorý okrem svojej rodiny nenadväzoval blízke vzťahy. Hovorí sa, že vo svojom dome mal zadné schodisko, ktoré používal, aby sa vyhol svojej domácej, pretože sa cítil nesvoj v spoločnosti žien. Toto správanie v jeho súkromnom živote viedlo niektorých vedcov, napríklad Olivera Sacksa ku špekuláciám, že Cavendish trpel Aspergerovým syndrómom.
Pre svoju povahu často nepublikoval výsledky svojej práce a o časti svojich záverov dokonca nehovoril ani svojím kolegom. Až po jeho smrti koncom 19. storočia jeho práce začal študovať James Clerk Maxwell, ktorý zistil, že zásluhy za objavenie, ktoré medzitým získali iní vedci, majú byť pripísané Cavendishovi. K týmto objavom patrí napríklad Ohmov zákon, Daltonov zákon parciálnych tlakov, podstata elektrickej vodivosti alebo Charlesov zákon.
Cavendish zanechal po sebe značný majetok, ktorý bol v roku 1871 použitý na založenie a vybavenie ústavu "Cavendish Laboratory" na Univerzite v Cambridgei.
Objav vodíka.
Cavendish je všeobecne považovaný za objaviteľa vodíka, pretože v roku 1766 publikoval článok "On Factitious Airs" ("O umelých plynoch"), v ktorom opísal hustotu "zápalného plynu" z ktorého spaľovaním vznikala voda. Jeho experiment neskôr zopakoval Antoine Lavoisier, ktorý tento prvok pomenoval "hydrogène" (vodík).
Určenie hmotnosti zeme.
Cavendish tiež v 1789 ako jeden z prvých vedcov presne spočítal hmotnosť Zeme. Použil k tomu Cavendishovu váhu, s ktorou zmeral gravitačnú silu pôsobiacu medzi olovenými guľami. Z nich odvodil gravitačnú konštantu a určil hmotnosť Zeme. Jeho výpočty boli spresnené až v 20. storočí. V súčasnosti najlepší odhad hmotnosti Zeme je asi 5,973 zetta ton (čiže 5,973×1024 kg), čo je odchýlka od Cavendishovho merania asi 1 %.
Práca na elektrine.
Cavendish urobil niekoľko zaujímavých objavov v odbore elektriny, ale tie sa nemôžu považovať za význačné, pretože ich nikdy nepublikoval. Známe sa stali až o storočie neskôr vďaka Maxwellovi, ktorý zhrnul a publikoval Cavendishove poznatky. Niektoré z Cavendishových objavov sú tieto:
Iné výsledky.
Cavendish do istej miery určil aj zloženie Zemskej atmosféry. Vypočítal, že 79,167 % tvorí vzduch s "flogistónom" (dnes vieme, že je to dusík a argón) a 20,833 % je vzduch "bez flogistónu" (dnes vieme, že ide o kyslík zo zastúpením 20,95 %). Tiež určil, že asi 1/120 tvorí iný plyn (až o 100 rokov neskôr určil William Ramsay a Lord Rayleigh, že ide o argón).