AGM-158 JASSM

AGM-158 JASSM je riadená strela s plochou dráhou letu typu vzduch-zem. Túto strelu dlhého dosahu vyvinula a vyrába spoločnosť Lockheed Martin. Je určená na ničenie dobre chránených pozemných cieľov vysokej hodnoty.
Strela sa vyrába v dvoch variantoch – počiatočná produkčná verzia AGM-158A JASSM a verzia s predĺženým doletom AGM-158B JASSM-ER. Jednotková cena JASSM je asi 1 mil. USD a jednotková cena JASSM-ER je v súčasnosti 1,75 mil. USD.
Strela JASSM môže byť nesená strategickými bombardérmi B-1B, B-2A, ako aj stíhačkami F-16C/B Block 50/52, F-15E, F/A-18C/D Hornet a F/A-18E/F Super Hornet. V auguste 2016 začala integrácia JASSM aj do bombardérov B-52H. V budúcnosti by mala byť leteckou platformou pre JASSM aj nová stealth stíhačka F-35, ale s jej integráciu sa ráta až po roku 2020. Navyše bude musieť byť nesená externe, pretože je príliš veľká na zavesenie vo vnútorných šachtách F-35.
Vznik a vývoj.
Začiatkom 90. rokov prebiehal vývoj protizemnej strely s dlhým doletom AGM-137 TSSAM (Tri-Service Standoff Attack Missile). Tento program bol však v roku 1994 kvôli vysokým nákladom zrušený. V nadväznosti na to bol v roku 1995 spustený program JASSM (Joint Air-to-Surface Standoff Missile). V júni 1996 boli zadefinované základné požiadavky, na ktorých základe mala byť vyvinutá riadená strela dlhého dosahu s obťažnou zistiteľnosťou a výrazne nižšími jednotkovými nákladmi ako pri programe TSSAM. Súťaže sa zúčastnili dve spoločnosti, Lockheed Martin a McDonnell Douglas, ktoré začali pracovať na vývoji prototypov svojich striel s označením AGM-158A a AGM-159A. Zmluvu na vývoj tejto modernej riadenej strely získala v apríli 1998 firma Lockheed Martin.
Prvý test JASSM bol úspešne vykonaný v januári 2001 a o pár mesiacov neskôr, v apríli 2002, boli americkému letectvu predvedené operačné spôsobilosti strely. V septembri toho istého roka dokázala svoje schopnosti aj v prostredí elektronického rušenia. V októbri 2003 na základe splnenia počiatočných požiadaviek a operačnej spôsobilosti bola strela certifikovaná, ale k jej zaradeniu do výzbroje USAF došlo až v roku 2009.
V októbri 2012 spustil Lockheed Martin letové skúšky novej verzie strely s predĺženým dosahom, nazvanej JASSM-ER. V decembri 2014 strela úspešne prešla počiatočnými operačnými testami a hodnotením. Z celkových 21 výstrelov bolo 20 úspešných. Celkové náklady na vývoj striel AGM-158 JASSM dosiahli 8 mld. USD.
Konštrukcia a vlastnosti.
AGM-158A JASSM.
JASSM je dlhá a má celkovú hmotnosť . Trup strely je tvorený z kompozitných škrupín. Z prierezu je zjavné, že JASSM má lichobežníkový tvar.
Strela je vybavená bojovou časťou WDU-42/B s hmotnosťou , ktorá dokáže preniknúť aj k hlbšie umiestneným a lepšie chráneným cieľom. WDU-42/B obsahuje výbušnú zmes látok, označenú ako AFX-757. Tá je menej citlivá na mnoho fyzikálnych javov, ktoré by mohli vyvolať nežiaducu explóziu. AFX-757 má lepšie explozívne charakteristiky, používa menej nákladné prísady a je jednoduchšia na spracovanie ako aktuálne používané výbušné výplne typu Tritonal a PBXN-109. Strela je vybavená elektro-mechanickým zapaľovačom FMU-156/B. Zapaľovač je programovateľný a jeho nastavenia môžu byť zadané buď pri plánovaní misie alebo ak je potrebné ich aktualizovať, tak aj počas letu. Pri útoku na málo chránené ciele na povrchu môže JASSM explodovať hneď pri dopade. Pri ničení dobre chránených cieľov, resp. pod povrchom zeme, môže byť výbuch oneskorený o 10, 20, 30, 40, 50 a 120 milisekúnd.
Krídla sú na rozdiel od striel Storm Shadow alebo KEPD 350 sklopené pod trupom strely. Po odhodení sa krídla pyrotechnicky roztiahnu pod uhlom 75 stupňov a keď sa strela stabilizuje, sú uvedené do polohy 45 stupňov. Ich rozpätie dosahuje V hornej časti strely vzadu sa nachádza v zloženom stave zvislá chvostová plocha, ktorá je po odhodení pyrotechnicky vzpriamená.
JASSM je poháňaná prúdovým motorom Teledyne J402-100 s ťahom 2,9 kN. Palivový systém pozostáva zo štyroch vnútorných hliníkových nádrží, v ktorých je kvapalné palivo JP-10. Strela letí podzvukovou rýchlosťou a jej maximálny dosah je podľa niektorých zdrojov údajne až . To umožňuje jej odpálenie mimo dosah protivníkovej protivzdušnej obrany a zvyšuje tak bezpečnosť lietadla a posádky. Je obťažne zistiteľná, pretože dokáže letieť nízko nad terénom a vďaka špeciálnemu tvaru odráža minimum rádiolokačných vĺn.
Strela je v počiatočnej a strednej fáze letu navádzaná inerciálnym navigačným systémom a GPS systémom, odolným voči rušeniu. Približne 8 sekúnd pred dopadom sa zapína infračervený senzor. Môže tak byť nasadená počas dňa i noci a za akéhokoľvek počasia. 
AGM-158B JASSM-ER.
JASSM-ER na rozdiel od variantu "A" je schopná zasahovať pozemné ciele na vzdialenosť . V súčasnosti jediným lietadlom, ktoré má integrované tieto strely, je bombardér B-1B. V budúcnosti by sa JASSM-ER mala stať súčasťou výzbroje bombardérov B-52H, ale aj stíhačiek F-16 a F-15E.
Vývojové projekty odvodené z AGM-158 JASSM.
AGM-158C LRASM.
LRASM je protilodná strela, vyvíjaná na báze AGM-158B JASSM-ER. Program, ktorý zastrešuje US Navy, bol spustený v roku 2009. Po zavedení do služby, plánovanom na roky 2018 až 2019, by LRASM mala postupne nahradiť zastaranú protilodnú strelu AGM-84 Harpoon. Strela je vyvíjaná s ohľadom na to, že k jej nasadeniu dôjde aj v prostredí, v ktorom bude vystavená silnému rušeniu GPS systému. Preto je kladený veľký dôraz na jej schopnosti letieť a navádzať sa na cieľ úplne autonómne. Okrem GPS prijímača, odolného voči rušeniu, bude teda strela vybavená obojsmerným dátovým spojením, radarovým senzorom, ktorý dokáže detegovať lode a dennou/nočnou kamerou pre správnu identifikáciu cieľa. K prvému testu AGM-158C LRASM z bombardéra B-1B došlo v roku 2013. V úvodnej fáze letu strela úspešne preletela po vopred naprogramovanej trase a pomocou dátového spojenia skorigovala svoj let na základe získaných aktualizácií. Následne prešla do autonómneho módu a presne identifikovala a zasiahla pohyblivý námorný cieľ.
CHAMP (Counter-electronics High-power microwave Advanced Missile Project).
V máji 2015 bola strela JASSM-ER vybraná ako optimálny nosič pre vysoko výkonné mikrovlnné zariadnie, schopné zničiť počítače a elektroniku. Cieľom projektu CHAMP je vyvinúť zbraň, schopnú zničiť veliace, riadiace a komunikačné centrá bez toho, aby došlo k stratám na životoch alebo škodám na infraštruktúre. Inými slovami, strela by mohla mikrovlnným pulzom eliminovať prevádzkyschopnosť rôznych zariadení v dôsledku zničenia ich elektroniky.
Používatelia.
 Austrália 
 Fínsko
 Poľsko
 USA