Houston

Houston je najľudnatejšie mesto v americkom štáte Texas a na juhu Spojených štátov. Je štvrtým najľudnatejším mestom v Spojených štátoch po New Yorku, Los Angeles a Chicagu a siedmym najľudnatejším mestom v Severnej Amerike. Houston s počtom obyvateľov 2 302 878 v roku 2022 sa nachádza na juhovýchode Texasu v blízkosti Galvestonského zálivu a Mexického zálivu; je sídlom a najväčším mestom okresu Harris County a hlavným mestom metropolitnej oblasti Greater Houston, ktorá je piatou najľudnatejšou metropolitnou štatistickou oblasťou v Spojených štátoch a druhou najľudnatejšou v Texase po Dallase-Fort Worth. Houston je juhovýchodnou kotvou väčšieho megaregiónu známeho ako Texaský trojuholník.
Houston s rozlohou je deviatym najrozsiahlejším mestom v Spojených štátoch (vrátane konsolidovaných mestských okresov). Je to najväčšie mesto v Spojených štátoch podľa celkovej rozlohy, ktorého samospráva nie je konsolidovaná s okresom, farnosťou alebo mestskou štvrťou. Hoci sa nachádza predovšetkým v okrese Harris County, malé časti mesta zasahujú do okresov Fort Bend County a Montgomery County a hraničia s ďalšími hlavnými obcami Greater Houston, ako sú Sugar Land a The Woodlands.
Houston založili investori do pôdy 30. augusta 1836 na sútoku Buffalo Bayou a White Oak Bayou (miesto, ktoré je dnes známe ako Allen's Landing) a 5. júna 1837 bol vyhlásený za mesto. Mesto je pomenované po bývalom generálovi Samovi Houstonovi, ktorý bol prezidentom Texaskej republiky a v bitke pri San Jacinto 40 km východne od Allen's Landing získal nezávislosť Texasu od Mexika. Po krátkom pôsobení ako hlavné mesto Texaskej republiky koncom 30. rokov 19. storočia sa Houston po zvyšok 19. storočia postupne rozrastal na regionálne obchodné centrum.
Príchod 20. storočia priniesol súbeh ekonomických faktorov, ktoré podporili rýchly rast Houstonu, vrátane rozvíjajúceho sa prístavu a železničného priemyslu, úpadku Galvestonu ako hlavného texaského prístavu po ničivom hurikáne v roku 1900, následnej výstavby houstonského lodného kanála a ropného boomu v Texase. V polovici 20. storočia sa hospodárstvo Houstonu diverzifikovalo, pretože sa stalo domovom Texaského zdravotníckeho centra - najväčšej koncentrácie zdravotníckych a výskumných inštitúcií na svete - a Johnsonovho vesmírneho strediska NASA, kde sídli Centrum riadenia letov.
Od konca 19. storočia má hospodárstvo Houstonu širokú priemyselnú základňu v oblasti energetiky, výroby, letectva a dopravy. Houston, ktorý je lídrom v odvetviach zdravotnej starostlivosti a výstavby zariadení pre ropné polia, má v rámci svojho územia druhú najväčšiu centrálu z rebríčka "Fortune" 500 spomedzi všetkých amerických obcí (po New Yorku). Houstonský prístav je na prvom mieste v Spojených štátoch amerických v medzinárodnej lodnej tonáži a na druhom mieste v celkovej tonáži prepraveného nákladu.
Houston, prezývaný "Bayou City", "Space City", "H-Town" a "the 713", sa stal globálnym mestom so silnými stránkami v oblasti kultúry, medicíny a výskumu. V meste žijú obyvatelia z rôznych etnických a náboženských skupín a početná a rastúca medzinárodná komunita. Houston je najrozmanitejšou metropolitnou oblasťou v Texase a je označovaný za rasovo a etnicky najrozmanitejšie veľkomesto v USA. Je domovom mnohých kultúrnych inštitúcií a expozícií, ktoré do Muzeálnej štvrte prilákajú viac ako sedem miliónov návštevníkov ročne. V Museum District sa nachádza devätnásť múzeí, galérií a komunitných priestorov. Houston má aktívnu scénu výtvarného a divadelného umenia v divadelnej štvrti a celoročne ponúka rezidenčné súbory všetkých hlavných divadelných umení.
Dejiny.
Dnešný Houston leží na území, ktoré kedysi obývali pôvodní obyvatelia Karankawa a Atakapa najmenej 2 000 rokov pred príchodom prvých známych osadníkov. Tieto kmene dnes už takmer neexistujú; pravdepodobne to spôsobili cudzie choroby a konkurencia s rôznymi skupinami osadníkov v 18. a 19. storočí. Územie však potom zostalo od konca 17. storočia až do osídlenia v 30. rokoch 19. storočia zväčša neobývané.
Od raného osídlenia po 20. storočie.
Bratia Allenovci - Augustus Chapman a John Kirby - preskúmali mestské lokality v Buffalo Bayou a Galvestonskom zálive. Podľa historika Davida McComba "bratia 26. augusta 1836 kúpili od Elizabeth E. Parrottovej, manželky T. F. L. Parrotta a vdovy po Johnovi Austinovi, južnú polovicu dolnej ligy [2 214 akrov (896 ha)], ktorú jej udelil jej zosnulý manžel. Celkovo zaplatili 5 000 USD, z toho však len 1 000 USD v hotovosti; zvyšok tvorili zmenky."
Bratia Allenovci už o štyri dni neskôr uverejnili v novinách "Telegraph and Texas Register" prvý inzerát, v ktorom pomenovali pomyselné mesto na počesť Sama Houstona, ktorý sa neskôr v tom istom roku stal prezidentom. Úspešne lobovali v Kongrese Texaskej republiky, aby určil Houston za dočasné hlavné mesto, a súhlasili s tým, že novej vláde poskytnú budovu hlavného mesta štátu. Na začiatku roka 1837 žilo v meste asi tucet ľudí, ale v máji toho roku, keď sa v Houstone prvýkrát zišiel Texaský kongres, ich počet vzrástol na približne 1 500. Texaská republika udelila Houstonu štatút mesta 5. júna 1837, keď sa James S. Holman stal jeho prvým starostom. V tom istom roku sa Houston stal sídlom okresu Harrisburg County (dnes Harris County).
V roku 1839 Texaská republika presťahovala svoje hlavné mesto do Austinu. V tom istom roku mesto utrpelo ďalšiu porážku, keď si epidémia žltej zimnice vyžiadala približne jeden život na každých osem obyvateľov, napriek tomu však pretrvalo ako obchodné centrum a vytvorilo symbiózu s prístavom Galveston na pobreží Mexického zálivu. Poľnohospodári, ktorí nemali prístup na pevninu, dovážali svoje produkty do Houstonu a využívali Buffalo Bayou na prístup do Galvestonu a Mexického zálivu. Houstonskí obchodníci profitovali z predaja základných potravín poľnohospodárom a z prepravy ich produktov do Galvestonu.
Veľká väčšina zotročených ľudí v Texase prišla so svojimi majiteľmi zo starších otrokárskych štátov. Značný počet však prišiel prostredníctvom domáceho obchodu s otrokmi. Centrom tohto obchodu na hlbokom Juhu bol New Orleans, ale obchodníci s otrokmi boli aj v Houstone. V blízkosti mesta žili pred americkou občianskou vojnou tisíce zotročených černochov. Mnohí z nich v blízkosti mesta pracovali na cukrových a bavlníkových plantážach, zatiaľ čo väčšina z tých, ktorí sa nachádzali na území mesta, mala domáce a remeselné práce.
V roku 1840 mesto založilo obchodnú komoru, čiastočne na podporu lodnej dopravy a plavby v novovytvorenom prístave na Buffalo Bayou.
Do roku 1860 sa Houston stal obchodným a železničným centrom pre vývoz bavlny. Železničné trate z texaského vnútrozemia sa zbiehali v Houstone, kde sa stretávali so železničnými traťami do prístavov Galveston a Beaumont. Počas americkej občianskej vojny slúžil Houston ako veliteľstvo konfederačného generálmajora Johna B. Magrudera, ktorý mesto využil ako organizačný bod pre bitku pri Galvestone. Po občianskej vojne houstonskí podnikatelia iniciovali snahy o rozšírenie rozsiahleho systému mestských zálivov, aby mesto mohlo prijať viac obchodov medzi centrom mesta a neďalekým prístavom Galveston. Do roku 1890 bol Houston železničným centrom Texasu.
V roku 1900, po tom, čo Galveston zasiahol ničivý hurikán, sa urýchlilo úsilie vytvoriť z Houstonu životaschopný hlbokovodný prístav. V nasledujúcom roku objav ropy na ropnom poli Spindletop pri Beaumonte podnietil rozvoj texaského ropného priemyslu. V roku 1902 prezident Theodore Roosevelt schválil projekt na zlepšenie houstonského lodného kanála v hodnote 1 milión dolárov. Do roku 1910 dosiahol počet obyvateľov mesta 78 800, čo bolo takmer dvojnásobok oproti predchádzajúcemu desaťročiu. Veľkú časť obyvateľstva mesta tvorili Afroameričania, ktorých bolo 23 929, čo bola takmer tretina obyvateľov Houstonu.
Prezident Woodrow Wilson otvoril hlbokovodný prístav v Houstone v roku 1914, sedem rokov po začatí kopania. Do roku 1930 sa Houston stal najľudnatejším mestom Texasu a okres Harris County najľudnatejším okresom. V roku 1940 americký úrad pre sčítanie ľudu uviedol, že v Houstone žije 77,5 % belochov a 22,4 % černochov.
Od druhej svetovej vojny po neskoré 20. storočie.
Keď sa začala druhá svetová vojna, tonáž v prístave sa znížila a lodná doprava bola pozastavená; vojna však priniesla mestu ekonomické výhody. Pozdĺž lodného kanála boli postavené petrochemické rafinérie a výrobné závody, pretože obranný priemysel počas vojny požadoval výrobky z ropy a syntetického kaučuku. Letisko Ellington Field, pôvodne postavené počas prvej svetovej vojny, bolo revitalizované ako stredisko pre pokročilý výcvik bombardérov a navigátorov. Spoločnosť Brown Shipbuilding Company bola založená v roku 1942 na stavbu lodí pre americké námorníctvo počas druhej svetovej vojny. Kvôli rozmachu pracovných miest v oblasti obrany sa do mesta prisťahovali tisíce nových pracovníkov, černochov aj belochov, ktorí súťažili o lepšie platené pracovné miesta. Prezident Roosevelt zaviedol politiku nediskriminácie pre dodávateľov obranných prác a černosi získali určité príležitosti, najmä pri stavbe lodí, hoci nie bez odporu bielych a rastúceho sociálneho napätia, ktoré občas vyústilo do násilia. Ekonomické zisky černochov, ktorí nastúpili do obranného priemyslu, pokračovali aj v povojnových rokoch.
V roku 1945 založila Nadácia M. D. Andersona Texaské zdravotnícke centrum. Po vojne sa hospodárstvo Houstonu vrátilo k prístavnej ekonomike. V roku 1948 mesto pripojilo niekoľko nezačlenených oblastí, čím sa jeho rozloha viac ako zdvojnásobila. Samotný Houston sa začal rozširovať po celom regióne. V roku 1950 bola dostupnosť klimatizácie podnetom pre mnohé spoločnosti, aby sa presťahovali do Houstonu, kde boli mzdy nižšie ako na severe; to viedlo k hospodárskemu rozmachu a spôsobilo kľúčový posun v hospodárstve mesta smerom k energetickému sektoru.
Zvýšená produkcia rozšíreného lodiarskeho priemyslu počas druhej svetovej vojny podporila rast Houstonu, rovnako ako založenie "Centra pilotovaných kozmických lodí" NASA v roku 1961 (v roku 1973 premenované na Vesmírne centrum Lyndona B. Johnsona). To bolo podnetom pre rozvoj leteckého a kozmického priemyslu v meste. Astrodome, prezývaný "ôsmy div sveta", bol otvorený v roku 1965 ako prvý krytý kupolovitý športový štadión na svete.
Koncom 70. rokov 20. storočia zažil Houston populačný boom, keď sa do Texasu vo veľkom sťahovali ľudia zo štátov Rezavého pásu. Noví obyvatelia prichádzali za mnohými pracovnými príležitosťami v ropnom priemysle, ktoré vznikli v dôsledku arabského ropného embarga. S nárastom počtu odborných pracovných miest sa Houston stal cieľom mnohých vysokoškolsky vzdelaných osôb, v poslednom čase vrátane Afroameričanov v rámci opačnej veľkej migrácie zo severných oblastí.
V roku 1997 si obyvatelia Houstonu zvolili Leeho P. Browna za prvého afroamerického starostu mesta.
21. storočie.
Houston pokračuje v raste aj v 21. storočí, pričom od roku 2000 do roku 2022 sa počet obyvateľov zvýšil o 15,7 %.
Ropa a zemný plyn naďalej podporujú jeho hospodársky rast, pretože v oblasti Houstonu sídlia veľké ropné spoločnosti vrátane Phillips 66, ConocoPhillips, Occidental Petroleum, Halliburton a ExxonMobil. V roku 2001 sa houstonská spoločnosť Enron Corporation s príjmami vo výške 100 miliárd dolárov zaplietla do účtovného škandálu, v dôsledku ktorého spoločnosť v roku 2001 zbankrotovala. Zdravotníctvo sa v Houstone stalo významným priemyselným odvetvím. Texaské zdravotnícke centrum je v súčasnosti najväčším zdravotníckym komplexom na svete a zamestnáva viac ako 120 000 ľudí.
V prvom desaťročí 21. storočia boli v centre mesta otvorené tri nové športové štadióny. V roku 2000 otvoril klub Houston Astros svoj nový bejzbalový štadión Minute Maid Park v centre mesta v susedstve starej stanice Union Station. V roku 2002 vznikol tím Houston Texans ako expanzný tím NFL, ktorý nahradil Houston Oilers, ktorý opustil mesto v roku 1996. NRG Stadium bol otvorený v tom istom roku. V roku 2003 sa otvoril štadión Toyota Center ako domov pre klub Houston Rockets. V roku 2005 vznikol futbalový tím Houston Dynamo. V roku 2017 tím Houston Astros vyhral svoju prvú svetovú sériu.
Povodne sú v oblasti Houstonu opakovaným problémom, ktorý sa ešte zhoršil v dôsledku nedostatočných zákonov o územnom plánovaní, ktoré umožňovali neregulovanú výstavbu obytných domov a iných stavieb v oblastiach ohrozených povodňami. V júni 2001 tropická búrka Allison vyliala na niektoré časti Houstonu až 1 000 mm zrážok, čo spôsobilo v tom čase najhoršie záplavy v histórii mesta a škody za miliardy dolárov, pričom v Texase zahynulo 20 ľudí. V auguste 2005 sa Houston stal útočiskom pre viac ako 150 000 ľudí z New Orleans, ktorí sa evakuovali pred hurikánom Katrina. O mesiac neskôr, keď sa k pobrežiu Mexického zálivu priblížil hurikán Rita, evakuovalo sa približne 2,5 milióna obyvateľov z oblasti Houstonu, pričom v oblasti zanechal len malé škody. Išlo o najväčšiu mestskú evakuáciu v histórii Spojených štátov. V máji 2015 zomrelo sedem ľudí po tom, čo počas tzv. povodne Memorial Day spadlo 12 cm dažďa za 10 hodín. V apríli 2016 počas búrky, pri ktorej spadlo 430 mm dažďa, zahynulo osem ľudí. Najhoršie to bolo koncom augusta 2017, keď sa nad juhovýchodným Texasom zastavil hurikán Harvey, podobne ako pred šestnástimi rokmi tropická búrka Allison, ktorá spôsobila v oblasti Houstonu silné záplavy, pričom v niektorých oblastiach spadlo viac ako 1 300 mm zrážok. Na viacerých miestach presiahli zrážky 1 300 mm, čím bol prekonaný národný rekord v množstve zrážok. Škody v oblasti Houstonu sa odhadovali až na 125 miliárd amerických dolárov a považovali sa za jednu z najhorších prírodných katastrof v histórii Spojených štátov, pričom počet obetí presiahol 70 ľudí.
Geografia.
Houston sa nachádza 266 km východne od Austinu, 142 km západne od hraníc s Louisianou a 400 km južne od Dallasu. Mesto má celkovú rozlohu ; z toho vyše tvorí pevnina a pokrýva voda. Väčšina Houstonu sa nachádza na pobrežnej rovine Mexického zálivu a jeho vegetácia sa klasifikuje ako západné pobrežné trávnaté porasty Mexického zálivu, zatiaľ čo ďalej na sever prechádza do subtropickej džungle Big Thicket.
Veľká časť mesta bola postavená na zalesnenej pôde, močiaroch alebo bažinách, ktoré sú stále viditeľné v okolitých oblastiach. Rovinatý terén a rozsiahla zástavba na zelenej lúke spolu zhoršili povodne. Centrum mesta sa nachádza približne 15 m nad morom a najvyšší bod na krajnom severozápade Houstonu má výšku približne 46 m. Mesto sa kedysi spoliehalo na podzemné vody, ale pokles pôdy prinútil mesto obrátiť sa na zdroje podzemnej vody, ako sú Houstonské jazero, jazero Conroe a jazero Livingston. Mesto vlastní práva na povrchovú vodu v objeme 1,20 miliardy amerických galónov (4,5 Gl) vody denne okrem 150 miliónov amerických galónov (570 Ml) podzemnej vody denne.
Mestom Houston prechádzajú štyri veľké zátoky, ktoré prijímajú vodu z rozsiahleho odvodňovacieho systému. Buffalo Bayou preteká cez centrum mesta a Houstonský lodný kanál a má tri prítoky: White Oak Bayou, ktorý preteká obcou Houston Heights severozápadne od centra mesta a potom smerom k centru; Brays Bayou, ktorý preteká pozdĺž Texas Medical Center; a Sims Bayou, ktorý preteká južnou časťou Houstonu a centrom mesta. Lodný kanál pokračuje okolo Galvestonu a potom do Mexického zálivu.
Geológia.
Houston je rovinatá, močaristá oblasť, kde bol vybudovaný rozsiahly odvodňovací systém. Priľahlé prérijné územie odvádza vodu do mesta, ktoré je náchylné na záplavy. Podkladom zemského povrchu Houstonu sú nekonsolidované íly, ílovité bridlice a slabo stmelené piesky až do hĺbky niekoľkých kilometrov. Geológia regiónu sa vyvinula z riečnych nánosov, ktoré vznikli eróziou Skalnatých hôr. Tieto sedimenty pozostávajú z radu pieskov a ílov uložených na rozkladajúcich sa organických morských látkach, ktoré sa časom premenili na ropu a zemný plyn. Pod vrstvami sedimentov sa nachádza vodou uložená vrstva halitu, kamennej soli. Pórovité vrstvy boli časom stlačené a vytlačené nahor. Ako sa soľ tlačila nahor, ťahala okolité sedimenty do útvarov soľných dómov, ktoré často zachytávali ropu a zemný plyn, ktoré presakovali z okolitých pórovitých pieskov. Hustá, bohatá, niekedy až čierna povrchová pôda je vhodná na pestovanie ryže na predmestiach, kde sa mesto naďalej rozrastá.
V oblasti Houstonu sa nachádza viac ako 150 aktívnych zlomov (odhaduje sa, že ich je 300) s celkovou dĺžkou až 500 km vrátane systému zlomov Long Point-Eureka Heights, ktorý prechádza stredom mesta. Pôda v niektorých oblastiach juhovýchodne od Houstonu sa prepadá, pretože sa z nej už mnoho rokov čerpá voda. Môže to súvisieť s posunom pozdĺž zlomov; posun je však pomalý a nepovažuje sa za zemetrasenie, pri ktorom sa stacionárne zlomy musia posunúť dostatočne náhle, aby vznikli seizmické vlny. Tieto zlomy majú tiež tendenciu pohybovať sa plynulou rýchlosťou v rámci takzvaného "plazivého pohybu zlomov", čo ďalej znižuje riziko zemetrasenia.
Krajina mesta.
Mesto Houston bolo založené v roku 1837 a krátko na to, v roku 1840, prijalo obvodný zastupiteľský systém. Šesť pôvodných obvodov Houstonu je predchodcami 11 súčasných geograficky orientovaných obvodov mestskej rady Houstonu, hoci mesto opustilo obvodný systém v roku 1905 v prospech vlády komisií a neskôr v prospech súčasnej vlády starostu a rady.
Lokality v Houstone sa vo všeobecnosti klasifikujú ako lokality, ktoré sa nachádzajú buď vo vnútri, alebo mimo okruhu Interstate 610. "Vnútorná slučka" zahŕňa oblasť s rozlohou , ktorá zahŕňa centrum mesta, obytné štvrte a predmestia s električkovou dopravou spred druhej svetovej vojny a novšiu bytovú a mestskú zástavbu s vysokou hustotou. Mimo slučky je typológia mesta viac prímestská, hoci mnohé hlavné obchodné štvrte, ako napríklad Uptown, Westchase a Energy Corridor, ležia mimo mestského jadra. Okrem diaľnice Interstate 610 obkolesujú mesto ďalšie dve diaľničné slučky: Beltway 8 s okruhom približne 16 km od centra mesta a štátna diaľnica 99 (Grand Parkway) s okruhom 40 km. V rámci okruhu Interstate 610 žilo v roku 2015 približne 470 000 ľudí, medzi Interstate 610 a Beltway 8 žilo 1,65 milióna ľudí a mimo Beltway 8 žilo v okrese Harris County 2,25 milióna ľudí.
Hoci je Houston najväčším mestom v Spojených štátoch bez formálnych predpisov o územnom plánovaní, vyvíjal sa podobne ako iné mestá v Slnečnom páse, pretože mestské predpisy o využívaní pôdy a právne dohody zohrávali podobnú úlohu. Predpisy zahŕňajú povinnú veľkosť pozemkov pre rodinné domy a požiadavky, aby boli nájomcom a zákazníkom k dispozícii parkovacie miesta. Takéto obmedzenia mali zmiešané výsledky. Hoci niektorí obviňovali tieto politiky z nízkej hustoty obyvateľstva, rozrastania mesta a nedostatočnej prívetivosti pre chodcov, iní pripisovali zásluhy mestským pravidlám využívania pozemkov za to, že zabezpečili významné množstvo cenovo dostupného bývania a ušetrili Houston najhorších dôsledkov realitnej krízy z roku 2008. V roku 2008 mesto vydalo 42 697 stavebných povolení a v roku 2009 sa umiestnilo na prvom mieste v zozname najzdravších trhov s bývaním. V roku 2019 dosiahol predaj domov nový rekord vo výške 30 miliárd USD.
V referendách v rokoch 1948, 1962 a 1993 voliči odmietli snahy o vytvorenie oddelených obytných a komerčných územných obvodov. V dôsledku toho namiesto jednej centrálnej obchodnej štvrte ako centra zamestnanosti v meste vyrástlo v celom meste okrem Downtownu viacero štvrtí a panorám, medzi ktoré patria Uptown, Texaské zdravotnícke centrum, Midtown, Greenway Plaza, Memorial City, Energy Corridor, Westchase a Greenspoint.
Podnebie.
Podnebie v Houstone je klasifikované ako vlhké subtropické ("Cfa" podľa Köppenovej klasifikácie podnebia), typické pre južné oblasti Spojených štátov. Hoci sa nenachádza v Tornádovej aleji, podobne ako väčšina severného Texasu, jarné supercelárne búrky niekedy prinášajú do oblasti tornáda. Po väčšinu roka prevládajú južné a juhovýchodné vetry, ktoré prinášajú teplo a tropickú vlhkosť z blízkeho Mexického zálivu a Galvestonského zálivu.
V lete teploty dosahujú alebo prekračujú 32 °C v priemere 106,5 dňa v roku, vrátane väčšiny dní od júna do septembra. Okrem toho v priemere 4,6 dňa v roku teplota dosiahne alebo prekročí 37,8 °C. Charakteristická subtropická vlhkosť v Houstone často spôsobuje vyššiu zdanlivú teplotu a letné rána majú v priemere viac ako 90 % relatívnu vlhkosť. Klimatizácia je v Houstone všadeprítomná; v roku 1981 ročné výdavky na elektrickú energiu na chladenie interiérov presiahli 600 miliónov USD (čo zodpovedá 1,93 miliardy USD v roku 2022) a koncom 90. rokov 20. storočia bolo približne 90 % houstonských domov vybavených klimatizačnými systémami. Rekordná najvyššia teplota zaznamenaná v Houstone je 43 °C na letisku Bush Intercontinental Airport, a to počas 4. septembra 2000 a opäť 27. augusta 2011.
V Houstone sú mierne zimy s občasnými chladnými obdobiami. V januári je na letisku George Bush Intercontinental Airport normálna priemerná teplota 12 °C, pričom v priemere 13 dní v roku je najnižšia teplota 0 °C alebo nižšia, čo sa vyskytuje v priemere medzi 3. decembrom a 20. februárom, pričom vegetačné obdobie trvá 286 dní. Medzi snehové udalosti v Houstone v dvadsiatom prvom storočí patrí búrka z 24. decembra 2004, pri ktorej v niektorých častiach metropolitnej oblasti napadli 3 cm snehu, a udalosť zo 7. decembra 2017, pri ktorej napadli 2 cm snehu. Snehové zrážky s výškou aspoň 2,5 cm 10. decembra 2008 aj 4. decembra 2009 znamenali prvý prípad merateľného sneženia v dvoch po sebe nasledujúcich rokoch v zaznamenanej histórii mesta. Celkovo sa v Houstone v rokoch 1895 až 2018 vyskytli merateľné snehové zrážky 38-krát. V dňoch 14. a 15. februára 1895 napadlo v Houstone 51 cm snehu, čo je najväčší úhrn snehu z jednej búrky v histórii. Najchladnejšia oficiálne zaznamenaná teplota v Houstone bola -15 °C 18. januára 1930. Naposledy Houston zaznamenal jednocifernú teplotu 23. decembra 1989. Teplota na letisku Busha klesla na -14 °C, čo znamenalo najchladnejšiu teplotu, aká tam bola kedy zaznamenaná. Predchádzajúci deň napadlo na letisku George Bush Intercontinental Airport 4,3 cm snehu.
Houston má vo všeobecnosti dostatok zrážok, v priemere približne 1260 mm ročne na základe záznamov z rokov 1981 až 2010. V mnohých častiach mesta je vysoké riziko lokálnych záplav v dôsledku rovinatého reliéfu, všadeprítomných málo priepustných ílovito-pieskových prérijných pôd a nedostatočnej infraštruktúry. V polovici roka 2010 zažil Greater Houston po sebe nasledujúce veľké povodne v rokoch 2015 ("Memorial Day"), 2016 ("Tax Day") a 2017 (hurikán Harvey). Celkovo bolo v Houstone zaznamenaných viac obetí a materiálnych strát v dôsledku povodní ako v ktorejkoľvek inej lokalite v Spojených štátoch. Väčšina zrážok sa vyskytuje od apríla do októbra (vlhké obdobie juhovýchodného Texasu), keď sa vlhkosť z Mexického zálivu vo veľkom rozsahu vyparuje nad mestom.
Houston má nadmerné hodnoty ozónu a pravidelne sa zaraďuje medzi mestá s najväčším znečistením ozónom v Spojených štátoch. Prízemný ozón alebo smog je dominantným problémom znečistenia ovzdušia v Houstone, pričom Americká pľúcna asociácia zaradila v roku 2017 úroveň ozónu v tejto metropolitnej oblasti na dvanáste miesto v rebríčku "najviac znečistených miest ozónom" po veľkých mestách ako Los Angeles, Phoenix, New York a Denver. Priemysel pozdĺž lodného kanála je hlavnou príčinou znečistenia ovzdušia v meste. Rebríček je zostavený z hľadiska noriem založených na špičkách, pričom sa zameriava výlučne na najhoršie dni v roku; priemerná úroveň ozónu v Houstone je nižšia ako vo väčšine ostatných oblastí krajiny, pretože dominantné vetry zabezpečujú čistý, morský vzduch z oblasti Mexického zálivu. Nadmerné emisie spôsobené ľudskou činnosťou v oblasti Houstonu viedli k trvalému nárastu oxidu uhličitého v atmosfére nad mestom. Takéto zvýšenie, ktoré sa často považuje za "mestskú kupolu CO2", je spôsobené kombináciou silných emisií a stagnujúcich atmosférických podmienok. Houston je navyše jedinou metropolitnou oblasťou s menej ako desiatimi miliónmi obyvateľov, kde sa dá takáto kupola CO2 zistiť pomocou satelitov.
Vzhľadom na vlhké ročné obdobie a blízkosť pobrežia Mexického zálivu je mesto náchylné na záplavy spôsobené silnými dažďami; medzi najvýznamnejšie záplavy patria tropická búrka Allison v roku 2001 a hurikán Harvey v roku 2017, ako aj najnovšie tropická búrka Imelda v roku 2019 a tropická búrka Beta v roku 2020. V reakcii na hurikán Harvey starosta Houstonu Sylvester Turner inicioval plány, podľa ktorých budú musieť developeri stavať domy, ktoré budú menej náchylné na záplavy, a to tak, že ich zdvihnú o dva metre nad 500-ročnú záplavovú oblasť. Hurikán Harvey poškodil státisíce domov a vylial do mesta bilióny galónov vody. Na niektorých miestach to viedlo k metrom stojacej vody, ktorá zablokovala ulice a zaplavila domy. Mestská rada Houstonu prijala toto nariadenie v roku 2018 pomerom hlasov 9:7. Odhaduje sa, že ak by tieto pravidlá rozvoja záplavových území platili po celý čas, 84 % domov v 100- a 500-ročných záplavových oblastiach by bolo ušetrených škôd.
V nedávnom prípade testovania týchto predpisov v blízkosti starého golfového ihriska Brickhouse Gulley, ktoré dlho slúžilo ako záplavové územie a zásobáreň povodňových vôd, oznámili zmenu názoru na intenzifikáciu rozvoja. Pozemok kúpil celoštátny developer Meritage Homes a plánoval zastavať 500-ročnú záplavovú oblasť 900 novými obytnými domami. Ich plán by priniesol príjem 360 miliónov dolárov a zvýšil by počet obyvateľov mesta a daňové príjmy. Aby developeri splnili nové predpisy pre záplavové územie, museli zdvihnúť najnižšie poschodia o dva metre nad úroveň 500-ročného záplavového územia, čo zodpovedá piatim alebo šiestim metrom nad úrovňou základnej povodne pri 100-ročnej povodni, a vybudovať kanál na odvádzanie dažďovej vody do záchytných nádrží. Pred hurikánom Harvey mesto kúpilo domy v tejto oblasti za 10,7 milióna dolárov špeciálne preto, aby ich vyňalo z ohrozenia. Okrem výstavby nových ulíc a rodinných domov v záplavovom území prechádza cez rozvojové územie aj tečúci povodňový tok označovaný ako záplavová zóna, čo je najnebezpečnejšie miesto, s ktorým sa môžete stretnúť počas akejkoľvek budúcej povodne. Podľa texaských zákonov okres Harris County, podobne ako iné vidieckejšie texaské okresy, nemôže usmerňovať developerov, kde majú alebo nemajú stavať, prostredníctvom kontroly využívania pôdy, ako je napríklad nariadenie o územnom plánovaní, a namiesto toho môže zaviesť len všeobecné predpisy o záplavovom území na presadzovanie počas schvaľovania rozdelenia pozemkov a schvaľovania stavebných povolení.
Demografia.
Podľa sčítania obyvateľov USA v roku 2020 mal Houston 2 304 580 obyvateľov. V roku 2017 bolo podľa odhadu sčítania obyvateľov 2 312 717 obyvateľov a v roku 2018 to bolo 2 325 502 obyvateľov. Odhaduje sa, že v roku 2017 žilo v oblasti Houstonu 600 000 prisťahovalcov bez dokladov, čo predstavovalo takmer 9% obyvateľstva metropoly. Pri sčítaní obyvateľov Spojených štátov v roku 2010 mal Houston 2 100 263 obyvateľov, pričom pri sčítaní v roku 1850 išlo len o 2 396 obyvateľov.
Podľa prieskumu American Community Survey z roku 2019 bolo v Houstone 482 402 obyvateľov mladších ako 15 rokov, 144 196 obyvateľov vo veku 15 až 19 rokov, 594 477 obyvateľov vo veku 20 až 34 rokov, 591 561 obyvateľov vo veku 35 až 54 rokov, 402 804 obyvateľov vo veku 55 až 74 rokov a 101 357 obyvateľov vo veku 75 a viac rokov. Priemerný vek v meste bol 33,4 roka. Pri odhade sčítania obyvateľstva v rokoch 2014 - 2018 bolo v Houstone 486 083 obyvateľov vo veku do 15 rokov; 147 710 obyvateľov vo veku 15 až 19 rokov; 603 586 obyvateľov vo veku 20 až 34 rokov; 726 877 obyvateľov vo veku 35 až 59 rokov a 357 834 obyvateľov vo veku 60 a viac rokov. Medián veku bol 33,1 roka, čo je viac ako 32,9 roka v roku 2017 a menej ako 33,5 roka v roku 2014; mladosť mesta sa pripisuje prílevu afroamerickej novej veľkej migrácie, hispánskych a latinskoamerických a ázijských prisťahovalcov do Texasu. Na 100 žien pripadalo 98,5 mužov.
V roku 2019 bolo 987 158 bytových jednotiek a 876 504 domácností. Odhaduje sa, že 42,3% obyvateľov Houstonu vlastnilo bytové jednotky, pričom na jednu domácnosť pripadalo v priemere 2,65 osôb. Medián mesačných nákladov vlastníka s hypotékou bol 1 646 USD a bez hypotéky 536 USD. Medián hrubého nájomného v Houstone v rokoch 2015 až 2019 bol 1 041 USD. Medián príjmov domácností v roku 2019 bol 52 338 USD a 20,1% Hustončanov žilo na hranici chudoby alebo pod ňou.
Rasová a etnická príslušnosť.
Houston je mesto s väčšinovou menšinou. Kinderov inštitút pre výskum miest na Riceovej univerzite, ktorý je think tankom, označil Veľký Houston za "jednu z etnicky a kultúrne najrozmanitejších metropolitných oblastí v krajine". Rozmanitosť Houstonu, ktorú v minulosti podporili veľké vlny hispánskych a latinskoamerických a ázijských prisťahovalcov, sa pripisuje relatívne nižším životným nákladom v porovnaní s väčšinou veľkých miest, silnému trhu práce a úlohe centra pre presídľovanie utečencov.
Houston je už dlho známy ako obľúbená destinácia pre Afroameričanov, pretože v meste žije etablovaná a vplyvná afroamerická komunita. Stal sa známy ako černošská mekka podobná Atlante, pretože je obľúbenou destináciou pre život černošských profesionálov a podnikateľov. V oblasti Houstonu žije najväčšia afroamerická komunita na západ od rieky Mississippi. V správe Kinderovho inštitútu z roku 2012 sa uvádza, že na základe rovnomernosti rozdelenia obyvateľstva medzi štyri hlavné rasové skupiny v Spojených štátoch (nehispánska biela, nehispánska čierna, hispánska alebo latinskoamerická a ázijská) je Veľký Houston etnicky najrozmanitejšou metropolitnou oblasťou v Spojených štátoch, pred New Yorkom.
V roku 2019 podľa amerického úradu pre sčítanie ľudu tvorili belochovia, ktorí nie sú hispáncami, 23,3% obyvateľstva samotného Houstonu, Hispánci a Latinoameričania 45,8%, černosi alebo Afroameričania 22,4% a Američania ázijského pôvodu 6,5%. V roku 2018 tvorili nehispánski belosi 20,7% obyvateľstva, Hispánci alebo Latinskoameričania 44,9%, černosi alebo Afroameričania 30,3% a Ázijčania 8,2%. Najväčšími etnickými skupinami Hispáncov alebo Latinoameričanov v meste boli v roku 2018 Mexičania (31,6%), Portoričania (0,8%) a Kubánci (0,8%).
Ako je zdokumentované, v Houstone je vyšší podiel menšín ako nehispánskych belochov; v roku 2010 tvorili belosi (vrátane hispánskych belochov) 57,6% obyvateľstva mesta Houston; 24,6% celkového obyvateľstva tvorili nehispánski belosi. Čierni alebo Afroameričania tvorili 22,5% obyvateľstva Houstonu, americkí Indiáni tvorili 0,3% obyvateľstva, Ázijci 6,9% (1,7% Vietnamci, 1,3% Číňania, 1,3% Indovia, 0,9% Pakistanci, 0,4% Filipínci, 0,3% Kórejci, 0,1% Japonci) a obyvatelia tichomorských ostrovov 0,1%. Osoby inej rasy tvorili 15,69% obyvateľov mesta. Osoby z dvoch alebo viacerých rás tvorili 2,1% obyvateľov mesta.
Pri sčítaní obyvateľstva v roku 2000 bolo v meste 49,3% bielych, 25,3% černochov alebo Afroameričanov, 5,3% Ázijčanov, 0,7% amerických Indiánov, 0,1% Tichomorských ostrovanov, 16,5% príslušníkov inej rasy a 3,1% príslušníkov dvoch alebo viacerých rás. Okrem toho Hispánci a Latinoameričania akejkoľvek rasy tvorili v roku 2000 37,4% obyvateľstva Houstonu, zatiaľ čo belosi bez hispánskej príslušnosti tvorili 30,8%. Podiel bielej populácie, ktorá nie je hispánska, sa v Houstone od roku 1970, keď predstavoval 62,4%, výrazne znížil.
Sexuálna orientácia a rodová identita.
Houston je domovom jednej z najväčších LGBT komunít a sprievodov hrdosti v Spojených štátoch. V roku 2018 získalo mesto 70 bodov zo 100 za ústretovosť voči LGBT. Jordan Blum z denníka "Houston Chronicle" uviedol, že úroveň akceptácie a diskriminácie LGBT sa v roku 2016 líšila v dôsledku tradične konzervatívnej kultúry niektorých regiónov.
Pred 70. rokmi 20. storočia boli mestské gay bary rozmiestnené v centre Houstonu a v jeho dnešnom strede. Po zatvorení gay barov sa LGBT Houstončania potrebovali mať kde stretávať. Začali chodiť do Art Wren, 24-hodinovej reštaurácie v Montrose. Členov LGBT komunity Montrose ako štvrť zaujala po tom, čo sa s ňou stretli pri záštite Art Wren, a začali ju gentrifikovať a pomáhať jej pôvodným obyvateľom s údržbou nehnuteľností. V Montrose sa začali otvárať nové gay bary. Do roku 1985 bol kolorit a politika štvrte silne ovplyvnená komunitou LGBT a v roku 1990 sa podľa Hilla 19 % obyvateľov Montrose identifikovalo ako LGBT. V roku 1991 bol v Montrose zavraždený Paul Broussard.
Pred legalizáciou manželstiev osôb rovnakého pohlavia v Spojených štátoch sa 5. októbra 1972 uskutočnilo manželstvo Billie Ertovej a Antonia Molinu, ktoré sa považuje za prvé manželstvo osôb rovnakého pohlavia v histórii Texasu. Houston si v roku 2009 zvolil prvú otvorene lesbickú starostku veľkého mesta, ktorá túto funkciu vykonávala do roku 2016. Počas svojho pôsobenia schválila houstonskú vyhlášku o rovnakých právach, ktorej cieľom bolo zlepšiť antidiskriminačné pokrytie na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity v meste, konkrétne v oblastiach, ako je bývanie a zamestnanie, kde neexistovala žiadna antidiskriminačná politika.
Ekonomika.
Houston je celosvetovo uznávaný pre svoj energetický priemysel - najmä pre ropu a zemný plyn - ako aj pre biomedicínsky výskum a letectvo. Obnoviteľné zdroje energie - vietor a slnko - sú tiež rastúcou ekonomickou základňou v meste a mestská samospráva nakupuje 90 % svojej ročnej energie v objeme 1 TWh prevažne z vetra a čiastočne zo slnka. Mesto je tiež rastúcim centrom pre začínajúce technologické firmy a je najrýchlejšie rastúcim odvetvím hospodárstva mesta. Medzi hlavné technologické a softvérové spoločnosti v rámci Veľkého Houstonu patria Crown Castle, KBR, FlightAware, Cybersoft, Houston Wire &amp; Cable a HostGator. V oblasti Houstonu majú svoje pobočky spoločnosti Aylo, Go Daddy a ByteDance. Spoločnosť Hewlett Packard Enterprise presťahovala 4. apríla 2022 svoje globálne sídlo z Kalifornie do oblasti Veľkého Houstonu. Veľkú časť hospodárskej základne Houstonu tvorí aj Houstonský lodný kanál.
Vďaka týmto silným stránkam je Houston označený ako globálne mesto študijnou skupinou a sieťou Globalization and World Cities Study Group a globálnou poradenskou spoločnosťou A.T. Kearney. Podľa údajov, ktoré zverejnil Úrad pre medzinárodný obchod amerického ministerstva obchodu, je oblasť Houstonu najväčším exportným trhom v USA a v roku 2013 predbehla New York. V roku 2012 zaznamenala oblasť Houston-The Woodlands-Sugar Land vývoz tovaru v hodnote 110,3 miliardy dolárov. Ropné produkty, chemikálie a zariadenia na ťažbu ropy a zemného plynu tvorili v minulom roku približne dve tretiny vývozu tejto metropolitnej oblasti. Tri hlavné destinácie vývozu boli Mexiko, Kanada a Brazília.
Oblasť Houstonu je popredným centrom pre výrobu zariadení na ťažbu ropy. Za svoj úspech ako petrochemický komplex vďačí do veľkej miery rušnému lodnému kanálu, prístavu Houston. V Spojených štátoch je tento prístav na prvom mieste v medzinárodnom obchode a na 16. mieste medzi najväčšími prístavmi na svete. Na rozdiel od väčšiny miest sú vysoké ceny ropy a benzínu pre hospodárstvo Houstonu prospešné, pretože mnohí jeho obyvatelia sú zamestnaní v energetickom priemysle. Houston je začiatočným alebo koncovým bodom mnohých ropovodov, plynovodov a produktovodov.
Hrubý domáci produkt (HDP) metropolitnej oblasti Houston-The Woodlands-Sugar Land v roku 2022 predstavoval 633 miliárd dolárov, čo z nej robí siedmu najväčšiu metropolitnú oblasť v Spojených štátoch a je väčší ako HDP Iránu, Kolumbie alebo Spojených arabských emirátov. Len 27 krajín okrem Spojených štátov má hrubý domáci produkt vyšší ako regionálny hrubý produkt (GAP) Houstonu. V roku 2010 tvorila ťažba (ktorá v Houstone pozostáva takmer výlučne z prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu) 26,3 % GAP Houstonu, čo je výrazný nárast v dôsledku vysokých cien energií a zníženého celosvetového prebytku kapacít na ťažbu ropy, ďalej nasledovali inžinierske služby, zdravotníctvo a priemyselná výroba.
Ročný vplyv Houstonskej univerzity na ekonomiku v oblasti Houstonu sa rovná vplyvu veľkej korporácie: 1,1 miliardy dolárov v nových finančných prostriedkoch, ktoré ročne priláka do oblasti Houstonu, 3,13 miliardy dolárov v celkovom ekonomickom prínose a 24 000 vytvorených miestnych pracovných miest. To je navyše 12 500 nových absolventov, ktorých systém univerzity každoročne vyprodukuje a ktorí nastúpia na pracovnú pozíciu v Houstone a v celom Texase. Títo držitelia diplomov majú tendenciu zostať v Houstone. Po piatich rokoch 80,5 % absolventov stále žije a pracuje v regióne.
V roku 2019 sa metropolitná oblasť Houstonu umiestnila na treťom mieste v Texase v kategórii "Najlepšie miesta pre podnikanie a kariéru" podľa časopisu "Forbes". V houstonskej metropolitnej oblasti si zriadilo konzulárne úrady 91 zahraničných vlád, čo je tretí najvyšší počet v krajine. Štyridsať zahraničných vlád tu má obchodné a komerčné kancelárie a 23 aktívnych zahraničných obchodných komôr a obchodných združení. V Houstone pôsobí 25 zahraničných bánk zastupujúcich 13 krajín, ktoré poskytujú finančnú pomoc medzinárodnej komunite.
V roku 2008 sa Houston umiestnil na prvom mieste v rebríčku "Najlepších miest roku 2008" časopisu "Kiplinger's Personal Finance", ktorý hodnotí mestá podľa ich miestnej ekonomiky, pracovných príležitostí, primeraných životných nákladov a kvality života. Podľa časopisu "Forbes" sa mesto umiestnilo na štvrtom mieste za najvyšší nárast miestnych technologických inovácií za predchádzajúcich 15 rokov. V tom istom roku sa mesto umiestnilo na druhom mieste v každoročnom zozname sídiel spoločností "Fortune" 500, na prvom mieste v rebríčku časopisu "Forbes" "Najlepšie mestá pre absolventov vysokých škôl" a na prvom mieste v zozname "Najlepšie mestá na kúpu domu". V roku 2010 bolo mesto podľa časopisu "Forbes" vyhodnotené ako najlepšie mesto na nakupovanie.
V roku 2012 sa mesto podľa časopisu "Forbes" umiestnilo na prvom mieste v hodnote výplat a koncom mája 2013 bol Houston označený za najlepšie mesto v Amerike z hľadiska tvorby pracovných miest.
Štatistický úrad USA v roku 2013 označil Houston za prvé mesto v USA v oblasti tvorby pracovných miest po tom, ako sa mu nielen ako prvému veľkému mestu podarilo obnoviť všetky pracovné miesta stratené počas predchádzajúceho hospodárskeho poklesu, ale po krachu pribudli viac ako dve pracovné miesta na každé stratené. Ekonóm a viceprezident pre výskum v Greater Houston Partnership Patrick Jankowski pripísal úspech Houstonu schopnosti realitného a energetického priemyslu v regióne poučiť sa z historických chýb. Jankowski okrem toho uviedol, že "v rokoch 2008 až 2010 sa do Houstonu presťahovalo, rozšírilo alebo začalo podnikať viac ako 100 spoločností so zahraničnou účasťou" a táto otvorenosť voči zahraničným podnikom podporila tvorbu pracovných miest v období, keď bol domáci dopyt problematicky nízky. Aj v roku 2013 sa Houston opäť objavil na zozname časopisu "Forbes" "Najlepšie miesta pre podnikanie a kariéru".
Kultúra.
Houston sa nachádza na americkom juhu a je to rozmanité mesto s veľkou a rastúcou medzinárodnou komunitou. V metropolitnej oblasti Greater Houston žije podľa odhadov 1,1 milióna (21,4 %) obyvateľov, ktorí sa narodili mimo Spojených štátov, pričom od roku 2009 takmer dve tretiny obyvateľov tejto oblasti narodených v zahraničí pochádzajú z južnej časti americko-mexickej hranice. Okrem toho viac ako jeden z piatich obyvateľov narodených v zahraničí pochádza z Ázie. V meste sa nachádza tretia najväčšia koncentrácia konzulárnych úradov v krajine, ktoré zastupujú 92 krajín.
Mnohé každoročné podujatia oslavujú rozmanité kultúry Houstonu. Najväčším a najdlhšie trvajúcim podujatím je každoročná výstava hospodárskych zvierat a rodeo, ktorá sa koná 20 dní od začiatku do konca marca a je najväčšou každoročnou výstavou hospodárskych zvierat a rodeom na svete. Ďalšou veľkou oslavou je každoročný nočný Houston Gay Pride Parade, ktorý sa koná koncom júna. Medzi ďalšie významné každoročné podujatia patrí Houstonský grécky festival, prehliadka umeleckých áut, Houstonská autosalónová výstava, Houstonský medzinárodný festival a Bayou City Art Festival, ktorý sa považuje za jeden z piatich najväčších umeleckých festivalov v Spojených štátoch.
Houston je vysoko cenený pre svoju rozmanitú kultúru stravovania a reštaurácií. Niekoľko významných publikácií označilo Houston za jedno z najlepších amerických miest v oblasti stravovania. Houston dostal v roku 1967 oficiálnu prezývku "vesmírne mesto", pretože sa tu nachádza vesmírne stredisko NASA Lyndona B. Johnsona. Medzi ďalšie prezývky, ktoré často používajú miestni obyvatelia, patria "Bayou City", "Clutch City", "Crush City", "Magnolia City", "H-Town" a "Culinary Capital of the South".
Umenie a divadlo.
Divadelná štvrť v centre Houstonu je domovom deviatich významných umeleckých organizácií a šiestich divadelných sál. Je to druhá najväčšia koncentrácia divadelných miest v centre mesta v Spojených štátoch.
Houston je jedným z mála miest v Spojených štátoch so stálymi, profesionálnymi, rezidenčnými súbormi vo všetkých hlavných oblastiach divadelného umenia: opera (Houston Grand Opera), balet (Houston Ballet), hudba (Houston Symphony Orchestra) a divadlo (The Alley Theatre, Theatre Under the Stars). V Houstone pôsobia aj ľudoví umelci, umelecké skupiny a rôzne malé progresívne umelecké organizácie.
Houston láka na mnohé zájazdové predstavenia, koncerty, prehliadky a výstavy na Broadwayi pre rôzne záujmy. Medzi zariadenia v divadelnej štvrti patrí Jones Hall - domov Houstonského symfonického orchestra a Spoločnosti pre divadelné umenie - a Hobby Center for the Performing Arts.
Kultúrne inštitúcie a výstavy v múzejnej štvrti prilákajú ročne viac ako 7 miliónov návštevníkov. Medzi významné zariadenia patria Múzeum výtvarných umení, Houstonské múzeum prírodných vied, Múzeum súčasného umenia v Houstone, Staničné múzeum súčasného umenia, Múzeum holokaustu v Houstone, Detské múzeum v Houstone a Houstonská zoologická záhrada.
V blízkosti múzejnej štvrte sa nachádza The Menil Collection, Rothko Chapel, Moody Center for the Arts a Múzeum byzantských fresiek.
Bayou Bend je 14-akrový (5,7 ha) objekt Múzea výtvarných umení, v ktorom sa nachádza jedna z najvýznamnejších amerických zbierok dekoratívneho umenia, obrazov a nábytku. Bayou Bend je bývalým domovom houstonskej filantropky Imy Hoggovej.
Národné múzeum histórie pohrebníctva sa nachádza v Houstone neďaleko interkontinentálneho letiska Georgea Busha. V múzeu sa nachádza originálny pápežský automobil, ktorý používal pápež Ján Pavol II. v 80. rokoch 20. storočia, ako aj množstvo pohrebných vozidiel, balzamovacích expozícií a informácií o slávnych pohreboch.
Na miestach po celom Houstone pravidelne hosťujú miestne a koncertné rockové, bluesové, country, dubstepové a tejano hudobné skupiny. Hoci Houston nikdy nebol široko známy svojou hudobnou scénou, houstonský hip-hop sa stal významnou, nezávislou hudobnou scénou, ktorá má vplyv v celej krajine. Houston je rodiskom chopped and screwed remixovania - techniky v hip-hope, ktorej priekopníkom bol DJ Screw z tohto mesta. Medzi ďalších významných hip-hopových umelcov z tejto oblasti patria Destiny's Child, Don Toliver, Slim Thug, Paul Wall, Mike Jones, Bun B, Geto Boys, Trae tha Truth, Kirko Bangz, Z-Ro, South Park Mexican, Travis Scott a Megan Thee Stallion.
Cestovný ruch a rekreácia.
Divadelná štvrť je 17 blokov v centre centra Houstonu, kde sa nachádza zábavný komplex Bayou Place, reštaurácie, kiná, námestia a parky. Bayou Place je veľká viacúrovňová budova, v ktorej sa nachádzajú reštaurácie s kompletnými službami, bary, živá hudba, biliard a kino Sundance. V hudobnom centre Bayou sa konajú živé koncerty, divadelné hry a stand-up komédie.
Vesmírne centrum Houston je oficiálnym návštevníckym centrom vesmírneho strediska NASA Lyndon B. Johnson Space Center. Vesmírne centrum má mnoho interaktívnych exponátov vrátane kameňov z Mesiaca, simulátora raketoplánu a prezentácií o histórii programu pilotovaných letov NASA do vesmíru. Medzi ďalšie turistické atrakcie patrí Galleria (najväčšie texaské nákupné centrum v štvrti Uptown), Old Market Square, Downtown Aquarium a Sam Houston Race Park.
Súčasná čínska štvrť a štvrť Mahátma Gándhího sú dve hlavné etnické enklávy, ktoré odrážajú multikultúrne zloženie Houstonu. V oboch oblastiach nájdete reštaurácie, pekárne, butiky s tradičným oblečením a špecializované obchody.
V Houstone sa nachádza 337 parkov vrátane Hermannovho parku, parku Terryho Hersheyho, parku pri jazere Houston, parku Memorial, parku Tranquility, parku Sesquicentennial, parku Discovery Green, parku Buffalo Bayou a parku Sama Houstona. V Hermannovom parku sa nachádza Houstonská zoologická záhrada a Houstonské múzeum prírodných vied. V parku Sama Houstona sa nachádzajú obnovené a zrekonštruované domy, ktoré boli pôvodne postavené v rokoch 1823 až 1905.
Spomedzi 10 najľudnatejších miest USA má Houston najväčšiu celkovú rozlohu parkov a zelene, . Mesto má aj ďalších viac ako 200 zelených plôch - spolu viac ako , ktoré spravuje mesto - vrátane Houstonského arboréta a prírodného centra. Lee and Joe Jamail Skatepark je verejný skatepark vo vlastníctve a správe mesta Houston a je jedným z najväčších skateparkov v Texase, ktorý pozostáva z pozemného zariadenia.
Park Gerald D. Hines Waterwall v mestskej štvrti Uptown slúži ako obľúbená turistická atrakcia a na organizovanie svadieb a rôznych osláv. V štúdii Walk Score z roku 2011 sa Houston umiestnil na 23. mieste spomedzi 50 najväčších miest v Spojených štátoch, kam sa dá chodiť pešo.
Šport.
V Houstone pôsobia športové tímy všetkých hlavných profesionálnych líg okrem National Hockey League. Houston Astros je expanzný tím Major League Baseball založený v roku 1962 (do roku 1965 známy ako "Colt .45s"), ktorý vyhral Svetovú sériu v rokoch 2017 a 2022 a objavil sa v nej v rokoch 2005, 2019 a 2021. Je to jediný tím MLB, ktorý vyhral pennanty v oboch moderných ligách. Houston Rockets sú klubom Národnej basketbalovej asociácie, ktorý sídli v meste od roku 1971. Pod vedením hviezdnych hráčov Hakeema Olajuwona, Otisa Thorpa, Clydea Drexlera, Vernona Maxwella a Kennyho Smitha získali dva tituly majstra NBA, jeden v roku 1994 a druhý v roku 1995. Houston Texans je expanzný tím Národnej futbalovej ligy, ktorý vznikol v roku 2002. Houston Dynamo je klub hrajúci v Major League Soccer, ktorý sídli v Houstone od roku 2006 a v rokoch 2006 a 2007 získal dva tituly v pohári MLS. V Národnej ženskej futbalovej lige hrá tím Houston Dash, ktorý v roku 2020 získal svoj prvý titul. Houston SaberCats je rugbyový tím, ktorý hrá v Major League Rugby. Houston je tiež jedným z ôsmich miest, ktoré majú tím v XFL, Houston Roughnecks.
Minute Maid Park (domov Astros) a Toyota Center (domov Rockets) sa nachádzajú v centre Houstonu. V Houstone sa nachádza prvý štadión NFL so zaťahovacou strechou a prírodnou trávou, NRG Stadium (domov Texans). Minute Maid Park je tiež štadión so zaťahovacou strechou. Toyota Center má tiež najväčšiu obrazovku pre krytú arénu v Spojených štátoch, ktorá bola postavená pri príležitosti konania Zápasu hviezd NBA 2013. Štadión Shell Energy Stadium je futbalový štadión určený pre kluby Houston Dynamo, futbalový tím Texas Southern Tigers a Houston Dash vo východnej časti mesta. Aveva Stadium (domovský štadión tímu SaberCats) sa nachádza v južnej časti Houstonu. Okrem toho sa v roku 1965 postavil prvý krytý štadión na svete NRG Astrodome. Medzi ďalšie športové zariadenia patria Hofheinz Pavilion (basketbalový klub Houston Cougars), Rice Stadium (futbalový klub Rice Owls) a NRG Arena. Na štadióne TDECU Stadium hrá futbalový tím University of Houston Cougars.
Vláda.
Mesto Houston má silnú starostovskú formu samosprávy. Houston je mestom s domovským právom a všetky komunálne voľby v Texase sú nestranické. Volenými predstaviteľmi mesta sú starosta, mestský kontrolór a 16 členov mestskej rady Houstonu. Súčasným starostom Houstonu je John Whitmire, demokrat zvolený v nestraníckych voľbách. Starosta Houstonu slúži ako hlavný správca, výkonný úradník a oficiálny predstaviteľ mesta a je zodpovedný za všeobecné riadenie mesta a za dohliadanie na dodržiavanie všetkých zákonov a nariadení.
Pôvodné zloženie mestskej rady zo 14 členov (deväť okresov a päť miest pre nezávislých poslancov) vychádzalo z mandátu ministerstva spravodlivosti USA, ktorý nadobudol účinnosť v roku 1979. Členovia rady z obvodov zastupujú celé mesto. Podľa štatútu mesta sa po prekročení počtu obyvateľov na území mesta 2,1 milióna mali pridať ďalšie dva obvody. Podľa oficiálneho sčítania obyvateľov mesta Houston v roku 2010 chýbalo do požadovaného počtu 600 obyvateľov; keďže sa však očakávalo, že mesto krátko nato prekročí hranicu 2,1 milióna obyvateľov, boli pridané ďalšie dva obvody a tieto miesta boli obsadené počas volieb v auguste 2011.
Mestský kontrolór je volený nezávisle od primátora a mestskej rady. Povinnosťou kontrolóra je potvrdzovať disponibilné finančné prostriedky pred ich pridelením a spracovaním výdavkov. Rozpočtový rok mesta sa začína 1. júla a končí 30. júna. Mestským kontrolórom je Chris Brown, ktorý od januára 2016 vykonáva svoju funkciu prvé funkčné obdobie.
Na základe referenda v Houstone z roku 2015 je starosta volený na štvorročné obdobie a môže byť zvolený až na dve po sebe nasledujúce funkčné obdobia. Zavedenie časových obmedzení inicioval v roku 1991 konzervatívny politický aktivista Clymer Wright. V rokoch 1991 - 2015 platilo pre mestského kontrolóra a členov mestskej rady dvojročné obmedzenie na tri funkčné obdobia - referendum z roku 2015 zmenilo obmedzenia na dve štvorročné funkčné obdobia. Od roku 2017 budú mať niektorí členovia mestskej rady, ktorí odslúžili dve funkčné obdobia a získali posledné funkčné obdobie, odslúžených osem rokov, zatiaľ čo čerstvý člen mestskej rady, ktorý získal funkciu v roku 2013, môže podľa predchádzajúceho zákona o obmedzení funkčného obdobia odslúžiť až dve ďalšie funkčné obdobia - niekoľko vybraných bude mať po uplynutí funkčného obdobia najmenej 10 rokov.
Houston sa považuje za politicky rozdelené mesto, v ktorom sa pomer síl často mení medzi republikánmi a demokratmi. Podľa prieskumu v oblasti Houstonu z roku 2005 sa 68 % nehispánskych belochov v okrese Harris County hlási alebo uprednostňuje republikánov, zatiaľ čo 89 % nehispánskych černochov v tejto oblasti sa hlási alebo uprednostňuje demokratov. Približne 62 % Hispáncov (akejkoľvek národnosti) v tejto oblasti sa hlási k demokratom alebo ich podporuje. Mesto je často známe ako politicky najrozmanitejšie mesto v Texase, štáte známom ako všeobecne konzervatívny. V dôsledku toho je mesto často spornou oblasťou v celoštátnych voľbách. V roku 2009 sa Houston stal prvým americkým mestom s viac ako 1 miliónom obyvateľov, ktoré si zvolilo homosexuálneho starostu, keď si zvolilo Annise Parkerovú.
Texas zakázal útočisko pre mestá, ale starosta Houstonu Sylvester Turner povedal, že Houston nebude pomáhať agentom ICE pri imigračných raziách.
Kriminalita.
V roku 2015 bolo v Houstone spáchaných 303 vrážd a v roku 2016 302 vrážd. V roku 2016 úradníci predpovedali 323 vrážd. Namiesto toho v rokoch 2015 a 2016 nedošlo v Houstone k nárastu počtu vrážd.
V roku 2005 sa Houston umiestnil na 46. mieste spomedzi amerických miest s viac ako 250 000 obyvateľmi (miera vrážd na obyvateľa 16,3 vraždy na 100 000 obyvateľov). V roku 2010 sa podľa Federálneho úradu pre vyšetrovanie miera vrážd v meste (miera vrážd na obyvateľa 11,8 vraždy na 100 000 obyvateľov) umiestnila na šiestom mieste medzi americkými mestami s počtom obyvateľov nad 750 000 (za New Yorkom, Chicagom, Detroitom, Dallasom a Philadelphiou).
V porovnaní s rovnakým obdobím roku 2010 klesol počet vrážd od januára do júna 2011 o 37 %. Celková kriminalita v Houstone vrátane násilných a nenásilných trestných činov sa znížila o 11 %. Jednotná správa FBI o kriminalite (Uniform Crime Report - UCR) naznačuje klesajúci trend násilnej kriminality v Houstone v desaťročnom a dvadsaťročnom období končiacom v roku 2016, čo je v súlade s celoštátnymi trendmi. Tento trend znižovania miery násilnej kriminality v Houstone zahŕňa aj mieru vrážd, hoci zaznamenala štvorročný nárast, ktorý trval do roku 2015. V roku 2016 bola miera násilnej kriminality v Houstone o 8,6 % vyššia ako v predchádzajúcom roku. Od roku 2006 do roku 2016 však násilná kriminalita v Houstone stále klesala o 12 %.
Houston je významným centrom obchodovania s kokaínom, marihuanou, heroínom, MDMA a metamfetamínom vzhľadom na svoju veľkosť a blízkosť hlavných krajín vyvážajúcich nelegálne drogy.
Začiatkom 70. rokov 20. storočia sa v Houstone, Pasadene a niekoľkých pobrežných mestách odohrali masové vraždy, ktoré boli v tom čase najsmrteľnejším prípadom sériovej vraždy v americkej histórii.
V roku 1853 sa na cintoríne Founder's Cemetery v štvrtom obvode uskutočnila prvá verejná poprava v Houstone; spočiatku bol miestom popravy cintorín, ale po roku 1868 sa popravy vykonávali vo väzenských zariadeniach. V roku 2023 sa mesto Houston stalo prioritou presadzovania nariadenia proti zdieľaniu potravín. To malo za následok, že dobrovoľníci dostali viac ako 80 pokút a na mesto Houston bola podaná federálna žaloba.
Doprava.
Houston sa považuje za mesto závislé od automobilov, pričom v roku 2016 dochádzalo do práce autom približne 77,2 % ľudí, pričom v roku 1990 to bolo 71,7 % a v roku 2009 75,6 %. V roku 2016 ďalších 11,4 % Hustončanov dochádzalo do práce autom, 3,6 % využívalo verejnú dopravu, 2,1 % chodilo pešo a 0,5 % jazdilo na bicykli. Podľa štúdie o dochádzaní do práce bola v roku 2012 mediánová dĺžka dochádzania do práce v regióne 19,6 km. Podľa prieskumu American Community Survey z roku 2013 trvá priemerná dochádzka do práce v Houstone (mesto) 26,3 minúty. V štúdii Murdochovej univerzity z roku 1999 sa zistilo, že Houston má z 13 skúmaných veľkých amerických miest najdlhšie dochádzanie do práce aj najnižšiu hustotu mestskej dopravy, a v štúdii spoločnosti Arcadis z roku 2017 sa Houston umiestnil na 22. mieste z 23 amerických miest v oblasti udržateľnosti dopravy. Okres Harris County je jedným z najväčších spotrebiteľov benzínu v Spojených štátoch, v roku 2013 sa umiestnil na druhom mieste (za okresom Los Angeles County).
Napriek vysokej miere využívania automobilov v regióne, postoje k doprave medzi obyvateľmi Houstonu naznačujú rastúcu preferenciu pešej dopravy. Štúdia Kinderovho inštitútu pre výskum miest na Riceovej univerzite z roku 2017 zistila, že 56 % obyvateľov okresu Harris County uprednostňuje husté bývanie v zmiešanom prostredí s možnosťou pešej dopravy pred bývaním v rodinných domoch v oblasti s nízkou hustotou. Väčšina respondentov prieskumu tiež označila dopravné zápchy za najvýznamnejší problém, ktorému metropolitná oblasť čelí. Okrem toho mnoho domácností v meste Houston nemá auto. V roku 2015 nemalo auto 8,3 % domácností, čo sa v roku 2016 prakticky nezmenilo (8,1 %). Národný priemer v roku 2016 bol 8,7 percenta. V roku 2016 pripadalo v Houstone na jednu domácnosť v priemere 1,59 auta, zatiaľ čo národný priemer bol 1,8.
Cesty.
Metropolitná oblasť Greater Houston s ôsmimi okresmi obsahuje viac ako 40 000 km ciest, z čoho 10 %, teda približne 4 000 km, tvoria diaľnice s obmedzeným prístupom. Rozsiahly diaľničný systém v regióne zabezpečuje viac ako 40 % regionálnej dennej prepravy vozidiel (VMT). Na hlavných cestách sa uskutoční ďalších 40 % dennej prepravy vozidiel, zatiaľ čo na spoplatnených cestách, ktorých je v širšom Houstone 290 km, sa uskutoční takmer 10 %.
Greater Houston má systém diaľnic s obmedzeným prístupom typu "hub-and-spoke", v ktorom sa z centra mesta rozprestiera niekoľko diaľnic, pričom okružné cesty zabezpečujú spojenia medzi týmito radiálnymi diaľnicami v stredných vzdialenostiach od centra mesta. Mestom prechádzajú tri medzištátne diaľnice, Interstate 10, Interstate 45 a Interstate 69 (všeobecne známa ako U.S. Route 59), ako aj množstvo ďalších trás Spojených štátov a štátnych ciest. Hlavné diaľnice vo Greater Houston sa často označujú buď podľa svetových strán, alebo podľa geografického miesta, ku ktorému smerujú. Medzi diaľnice, ktoré sa riadia kardinálnou konvenciou, patria U.S. Route 290 ("Northwest Freeway"), Interstate 45 severne od centra mesta ("North Freeway"), Interstate 10 východne od centra mesta ("East Freeway"), Texas State Highway 288 ("South Freeway") a Interstate 69 južne od centra mesta ("Southwest Freeway"). Medzi diaľnice, ktoré sa riadia konvenciou umiestnenia, patria Interstate 10 západne od centra mesta ("Katy Freeway"), Interstate 69 severne od centra mesta ("Eastex Freeway"), Interstate 45 južne od centra mesta ("Gulf Freeway") a Texas State Highway 225 ("Pasadena Freeway").
Tri diaľničné slučky zabezpečujú severojužné a východozápadné prepojenie medzi radiálnymi diaľnicami v širšom Houstone. Najvnútornejšou slučkou je Interstate 610, všeobecne známa ako Inner Loop, ktorá obklopuje centrum mesta, Texaské zdravotnícke centrum, Greenway Plaza, mestá West University Place a Southside Place a mnohé hlavné štvrte. Strednú slučku s polomerom približne 16 km tvorí 142 km dlhá štátna diaľnica Beltway 8, často označovaná ako Beltway. Tretia, 290 km dlhá slučka s polomerom približne 40 km, štátna diaľnica 99 (Grand Parkway), je v súčasnosti vo výstavbe, pričom v roku 2018 bolo dokončených osem z jedenástich úsekov. Dokončené úseky D až I-2 poskytujú súvislé 198 km dlhé mýtne spojenie s obmedzeným prístupom medzi mestami Sugar Land, Richmond, Katy, Cypress, Spring, Porter, New Caney, Cleveland, Dayton, Mont Belvieu a Baytown .
Systém spoplatnených ciest, ktoré prevádzkujú úrady Harris County Toll Road Authority (HCTRA) a Fort Bend County Toll Road Authority (FBCTRA), poskytuje ďalšie možnosti pre dochádzajúcich v regióne. Sam Houston Tollway, ktorá zahŕňa hlavné cesty Beltway 8 (na rozdiel od vedľajších ciest, ktoré sú nespoplatnené), je najdlhšou spoplatnenou cestou v systéme a pokrýva celú Beltway s výnimkou bezplatného úseku medzi Interstate 45 a Interstate 69 v blízkosti Interkontinentálneho letiska Georgea Busha. Región je obsluhovaný štyrmi spoplatnenými úsekmi: súborom riadených pruhov na diaľnici Katy Freeway; cestou Hardy Toll Road, ktorá je súbežná s diaľnicou Interstate 45 severne od centra mesta až po Spring; cestou Westpark Tollway, ktorá obsluhuje západné predmestia Houstonu až po Fulshear; a cestou Fort Bend Parkway, ktorá sa pripája k Sienna Plantation. Westpark Tollway a Fort Bend Parkway sú prevádzkované spoločne s Fort Bend County Toll Road Authority.
Diaľničný systém Greater Houston monitoruje Houston TranStar, partnerstvo štyroch vládnych agentúr, ktoré je zodpovedné za poskytovanie dopravných služieb a služieb núdzového riadenia v regióne.
Sieť dopravných tepien v Greater Houston je vytvorená na komunálnej úrovni, pričom mesto Houston vykonáva plánovaciu kontrolu nad svojou začlenenou oblasťou aj nad exteritoriálnou jurisdikciou (ETJ). Houston teda vykonáva dopravné plánovanie na území s rozlohou v piatich okresoch, ktoré je mnohonásobne väčšie ako jeho korporátna oblasť. Plán hlavných ciest a diaľnic, ktorý sa každoročne aktualizuje, stanovuje hierarchiu ulíc v meste, identifikuje cesty, ktoré je potrebné rozšíriť, a navrhuje nové cesty v neobslúžených oblastiach. Magistrály sú rozdelené do štyroch kategórií v klesajúcom poradí podľa intenzity: "hlavné dopravné tepny", "ulice s tranzitnými koridormi", "zberné ulice" a "miestne ulice". Klasifikácia ciest ovplyvňuje predpokladanú intenzitu dopravy, návrh vozovky a šírku pravej strany cesty. V konečnom dôsledku je systém navrhnutý tak, aby prevážal dopravu z ulíc v okolí na hlavné dopravné tepny, ktoré sa pripájajú na systém diaľnic s obmedzeným prístupom. Medzi významné dopravné tepny v regióne patria Westheimer Road, Memorial Drive, Texas State Highway 6, Farm to Market Road 1960, Bellaire Boulevard a Telephone Road.
Architektúra.
Mestská silueta Houstonu je hodnotená ako štvrtá najpôsobivejšia v USA. Čo sa týka výšky, je panoráma Houstonu na treťom mieste v USA (po New Yorku a Chicagu) a vo svete medzi 10 najlepšími. Houston má systém priechodov a nadzemných tunelov spojujúcich budovy v Downtowne. Najvyšší mrakodrap v Houstonu, JPMorgan Chase Tower (predtým Texas Commerce Tower), má 75 poschodí a je vysoký 305 metrov. Zároveň je to najvyššia budova v Texase, deviata nejvyššia v USA a 29. najvyššia na svete.
Partnerské mestá.
Starostov úrad pre obchod a medzinárodné záležitosti (MOTIA) je spojkou mesta s partnerskými mestami Houstonu a s národnou riadiacou organizáciou Sister Cities International. Prostredníctvom oficiálnych vzťahov medzi mestami tieto dobrovoľnícke združenia podporujú diplomaciu medzi ľuďmi a povzbudzujú občanov k rozvíjaniu vzájomnej dôvery a porozumenia prostredníctvom obchodných, kultúrnych, vzdelávacích a humanitárnych výmen.