Železničná trať Žilina – Košice

Železničná trať Žilina – Košice (v cestovnom poriadku pre verejnosť označená ako železničná trať číslo 180) je elektrifikovaná dvojkoľajná železničná trať na Slovensku, ktorá spája Žilinu a Košice. Je súčasťou Va. koridoru a patrí medzi najdôležitejšie slovenské trate s najväčšou intenzitou dopravy.
História.
Trať bola vybudovaná ako súčasť Košicko-bohumínskej železnice, uvedenej do prevádzky v roku 1872. 
Otváranie jednotlivých úsekov:
Trať bola pôvodne jednokoľajná, no koncesia stanovovala povinnosť zdvojkoľajniť trať, ak ročný hrubý zisk na jednu míľu trate prevýši dva po sebe idúce roky 150 000 zlatých. Kompletné zdvojkoľajnenie bolo dokončené až v roku 1955.
Po skončení prvej svetovej vojny Rakúsko-Uhorsko zaniklo a pre mladé Česko-Slovensko mala táto trať kľúčový význam. Ako jediná totiž spájala Česko s východným Slovenskom, o ktoré Česko-Slovensko bojovalo s Maďarskom. Rozdelený bol tiež Tešín, no trať i stanica zostali na území Česko-Slovenska, okolo ktorého vzniklo nové mesto Český Tešín.
Strategická Košicko-bohumínska železnica bola 1. februára 1921 prevzatá spoločnosťou Česko-slovenské štátne dráhy, no vo vlastníctve súkromnej spoločnosti.
Po druhej svetovej vojne bola spoločnosť ČSD zoštátnená a vlastníkom Košicko-bohumínskej železnice sa stal česko-slovenský štát. V roku 1955 názov Košicko-bohumínska železnica zanikol a v 1964 bola dokončená elektrifikácia celého úseku trate.
Priebeh trate.
Trať sa začína v dôležitom dopravnom uzle Žilina, kde sa stretáva trať z Bratislavy a Považia, z Ostravska a Sliezska, z Rajeckej doliny a z východu krajiny. Vedie prevažne východo-západným smerom údoliami riek Váh a Hornád. Od Žiliny prekonáva viacerými tunelmi pohoria Malá Fatra a Veľká Fatra, vedie Liptovskou, Popradskou a Hornádskou kotlinou. Údolím Hornádu prekonáva Slovenský raj a východnú časť Slovenského rudohoria a Košickou kotlinou smeruje už južným smerom ku Košiciam.
Stanice, výhybne a odbočky na trati.
&gt; Čierna nad Tisou
&gt; Zvolen osobná stanicaKošice
Kostoľany nad Hornádom 
Kysak&gt; Plaveč (Muzsyna PL)Malá Lodina
"výh. Ružín"
Margecany&gt; Červená SkalaKrompachy
Spišské Vlachy&gt; Spišské PodhradieMarkušovce 
Spišská Nová Ves&gt; LevočaVydrník 
Poprad Tatry&gt; Plaveč 
&gt; Štrbské Pleso TEŽSvit
"výh. Lučivná"
Štrba&gt; Štrbské Pleso TEŽVýchodná 
Kráľová Lehota
Liptovský Hrádok 
Liptovský Mikuláš 
"výh. Paludza"
Liptovská Teplá 
"Lisková"
Ružomberok
Ľubochňa
Kraľovany&gt; TrstenáTurany
Vrútky nákladná stanica
Vrútky&gt; Zvolen osobná stanicaVarín&gt; Žilina Teplička"výh. Váh"
Žilina&gt; Bratislava hlavná stanica 
&gt; Čadca (Ostrava hl. n.)
&gt; Rajec
Modernizácia trate.
V roku 2011 bola ukončená výstavba novej zriaďovacej stanice Žilina - Teplička.
Štúdia zrealizovateľnosti trate Žilina - Košice - Čierna nad Tisou bola schválená Ministerstvom dopravy 1. februára 2016. Z pôvodného počtu viac než 30 variantov konečná správa porovnala 4. Schválená bola alternatíva 3.1, ktorá ráta s prevádzkovými rýchlosťami 120, 140 a 160 km/h a kompromisom medzi zefektívnením trate a vynaloženými prostriedkami. 
V júli 2017 Železnice Slovenskej republiky vypísali verejnú súťaž na modernizáciu traťového úseku Poprad – Lučivná. Súčasťou projektu je aj modernizácia stanice Svit. Ide o úsek Poprad – Lučivná, ktorý by mal stáť 114,6 mil eur vrátane DPH. 18. septembra 2020 začala modernizácia úseku firmami TSS Grade a Doprastav za 97 miliónov eur, ktorá sa kvôli problémom s dodávkou potrebných technológií a nárastom cien stavebného materiálu zvýšila dodatkom k zmluve so zhotoviteľom na 106 miliónov eur bez DPH
Podrobnosti modernizácie.
Náklady na modernizáciu trate medzi Žilinou a Košicami sú približne 4,5 miliardy eur.
PopradMarkušovce.
Súčasť modernizácie úseku Poprad-Tatry – Krompachy (MOPPKR).