Letka (letecká jednotka)

Letka je označenie pre základnú bojovú, administratívnu a technickú jednotku vojenského letectva, ktoré sa používa v češtine aj v slovenčine, resp. českom i slovenskom letectve. Názov „letka“ v zmysle vojenskej jednotky sa začal používať v 20. rokoch 20. storočia na označenie jednotky o sile leteckej roty, podobne ako sa presadilo označenie peruť pre letecký prápor. Použitie a význam termínu „letka“ sú však závislé na konkrétnej dobe a danom letectve.
Príklady použitia termínu.
Česko-Slovensko.
Česko-slovenské letectvo sa v období prvej republiky skladalo z niekoľkých leteckých plukov, ktoré sa ďalej delili na perute a letky. Napríklad 2. peruť Leteckého pluku 1 bola 15. septembra 1938 tvorená letkami č. 3, 6 a 66. V 50. rokoch 20. storočia bolo česko-slovenské stíhacie letectvo organizované v stíhacích divíziách, ktoré sa skladali z troch stíhacích leteckých plukov, každý so štyrmi letkami po 12 lietadlách.
Slovensko.
Letecké jednotky Vzdušných síl Ozbrojených síl Slovenskej republiky sú organizované v hierarchii krídlo – letka. Napríklad 1. taktická letka patrí pod Taktické krídlo generálmajora Otta Smika Sliač.
Francúzsko.
Základnou jednotkou francúzskeho armádneho letectva pred prvou svetovou vojnou bola letka ("escadrille"), disponujúca 6 až 8 strojmi. Letky začali byť v priebehu vojny početne posilňované a neskôr združované do vyšších formácií nazvaných skupiny ("groupe") a „uskupenia“ či „zoskupenia“ ("groupement"). Túto štruktúru si letectvo zachovalo aj v medzivojnovom období, kedy bolo „zoskupenie“ premenované najprv na letecký pluk ("régiment d'aviation") a v roku 1933, so vznikom samostatnej "Armée de l'air", na eskadru ("escadre").
V čase začiatku druhej svetovej vojny sa početný stav jednotiek líšil podľa ich určenia – zatiaľ čo "groupe" vyzbrojené jednomotorovými stíhacími strojmi mali ako tabuľkový počet (ktorý sa mohol mierne líšiť v závislosti od konkrétneho typu) zvyčajne stanovených 26 lietadiel, u jednotiek viacmotorových stíhačiek to bolo 20, u bombardovacích a prieskumných skupín 13 kusov a pozorovacie skupiny pre spoluprácu s armádou mali 11 strojov. Skupina ("groupe"), zložená z dvoch letiek, tak bola základnou samostatnou administratívnou a často aj taktickou jednotkou, a eskadra, tvorená dvoma až troma skupinami, plnila prevažne administratívnu úlohu.
V povojnovom období a vstupe Francúzska do NATO došlo k preznačeniu "groupe" na "escadron" (peruť), ktorá sa potom stala základnou operačnou a administratívnou jednotkou "Armée de l'air". Dve až tri letky ("escadrille") stále zostávajú organizačnou zložkou týchto perutí zachovávajúce si vlastnú identitu a tradície, napríklad Escadrille SPA 3 v rámci Escadron de chasse 1/2 Cigognes, ale nie operačnú samostatnosť.
Nemecko.
Najmenšou operačnou jednotkou stíhacích lietadiel Luftwaffe počas druhej svetovej vojny bola letka ("Staffel") s 12 lietadlami, ktorá sa v boji delila na ďalšie taktické jednotky – typicky išlo o roj 4 lietadiel, tzv. "Schwarm". Nemecké letky boli podriadené skupinám ("Gruppen"), ktoré sa skladali z troch letiek a štábu.
Spojené kráľovstvo.
Základnou jednotkou Royal Air Force v roku 1939 bola peruť ("Squadron") s približne 12 a viac lietadlami. V jej rámci pôsobili dve operačné letky ("Flights") po 6 strojoch v dvoch rojoch ("Sections") po 3 lietadlách. Počnúc rokom 1940 začala RAF postupne prechádzať na systém perutí operujúcich v letkách či rojoch ("Flights") po 4 lietadlách, tzv. "Finger-four", skladajúcich sa z dvoch dvojíc ("Sections").