Svatopluk Čech

Svatopluk Čech (* 21. február 1846, Ostředek† 23. február 1908, Praha-Holešovice) bol český básnik, prozaik, novinár a cestovateľ, ktorý sa preslávil fantastickými príbehmi pána Broučka.
Život.
Narodil sa v Ostředku u Benešova. Jeho otec Janko Matuška Čech (1817, Peruc1877, Slupka, Bukovina) bol panský hospodársky správca a český vlastenec. Jeho brat Miloš Čech bol kňaz a administrátor starokatolíckeho biskupstva. V rokoch 18481849 v čase konania kroměřížského snemu pôsobil v Kroměříži ako novinár. Povolanie a vlastenectvo otca boli dôvodom častého sťahovania v dobe básnikovej mladosti. Detstvo prežil Benešovsku v Ostředku, Jezeře, Střížkove a Postupiciach a v Litni na Berounsku. V Prahe vyštudoval piaristické gymnázium a neskôr práva. Prispieval do almanachu "Ruch" a časopisu "Kvety", od roku 1871 bol redaktorom "Světozoru". V rokoch 1873-1876 pôsobil ako redaktor "Lumír", krátko pôsobil aj v "Národných listoch". V roku 1873 bol členom advokátskej kancelárie so slonom, toho istého roku však prax zanechal a venoval sa jej až v rokoch 18761879, kedy bol členom advokátskej kancelárie v Prahe. Riadnym členom Českej akadémie vied a umení zvolený dňa 3. júla 1890, svojho členstva sa vzdal v roku 1895.
Veľa cestoval, navštívil Kaukaz, Chorvátsko, Dánsko, Poľsko, Taliansko a Paríž. V rokoch 1895 až 1903 žil v Obříství u Mělníka. Koniec života trávil v Prahe na Letnej, v Holešoviciach a v Tróji. Pochovaný bol s veľkou slávou na Vyšehrade. Na hrobe (podľa návrhu architekta Antonína Wiehla) bola inštalovaná portrétna socha v životnej veľkosti, dielo Jakuba Obrovského.
Dielo.
Jeho dielo je žánrovo veľmi bohaté. Písal predovšetkým eposy s mnohými prirovnaniami a opisy, ktorými je prerušovaná dej, ale aj sociálnu, politickú a alegorickú lyriku, satiry, poviedky a romány. Svojimi "Výletmi pana Broučka" sa stal jedným z priekopníkov science fiction v českej literatúre. Napísal tiež veľké množstvo humoristických poviedok, čŕt a fejtónov, ku ktorým čerpal často námety z advokátskeho prostredia. Mnohokrát bol kritizovaný za frázovitosť. Uznával, že jeho poézia môže pôsobiť frázovite, ale on sa hlásil k trvalým hodnotám, ktoré si v sebe niesol celý život (napr. láska k vlasti, túžba po sociálnej spravodlivosti atp.).
Menom, srdcom rovnako Čech - básnikova pamiatka a tradícia.
Svatopluk Čech bol pre svoju tvorbu od 80. rokov 19. storočia veľmi obľúbenou a rešpektovanou osobnosťou českej spoločnosti. Vlastenecké zameranie a pátos Čechovej tvorby korešpondovalo s jeho heslom, ktoré sa stalo aj jeho symbolickým označením na verejnosti "Jménem, srdcem stejně Čech". Medzi vlastenecky naladenými Čechmi mali obrovský ohlas jeho "Písně otroka". Veľmi populárna a čítaná bola jeho báseň "Ve stínu lípy". Úcta k nemu sa prejavovala už za jeho života a najmä po smrti v množstve pomníkov, sôch a označovaní ulíc, námestí a škôl v jeho mene.
Praha.
Už 3 mesiace po jeho smrti 6. júna 1908 bol pomenovaný Čechův most v Prahe. Ešte za Čechovho života (1903) niesli jeho meno Sady Svatopluka Čecha na pražských Vinohradoch, kde bol v roku 1924 odhalený pomník, ktorého autorom je Jan Štursa. V Prahe boli v ďalších štvrtiach pomenované Námestie Svatopluka Čecha vo Vršoviciach, Čechova ulice na Letnej, Čechova čtvrť v Modřanech a Čechova škola v Tróji.
České mestá a obce.
Jeho meno nesú názvy mnohých ulíc, námestí a škôl. Pamiatku Svatopluka Čecha si aj po sto rokoch od jeho smrti pripomínajú najmä obce, kde od detstva býval: Ostředek, Bezděkov, Peruc, Postupice, ale aj miesta, kde pôsobil už ako uznávaný básnik a spisovateľ Slaný, Vraný, Praha a Obříství. V mestečku Liteň na Berounsku síce prežil iba 4 roky detstva, ale situoval do Litni svoje dielo "Ve stínu lípy". Preto je v Litni jeho osobnosť pripomínaná zvlášť intenzívne. Liteňský farár P. Josef Kreisinger vo svojej práci "Liteň a přifařené obce k ním" vydanej v roku 1896 (teda za Čechovho života) uvádza v zozname správcov a direktorov liteňského panstva "Roku 1852–1855 Frant. Čech, otec našeho předního básníka". V Litni pripomína od roku 1925 Čechov pobyt pamätná tabuľa na dome správcu panstva vedľa zámku zvanom po ňom Čechovna, od 5. júna 1938 pomník Svatopluka Čecha v Litni pri kostole sv. Petra a Pavla na mieste, kde stála Lipa Svatopluka Čecha. Podobne ako v Litni boli ako ohlas jeho básne "Ve stínu lípy" na rôznych miestach Čiech označované lipy symbolicky ako Lipa Svatopluka Čecha. V Litni je významu Svatopluka Čecha venovaná časť expozície Múzea Svatopluka Čecha a Jarmily Novotnej V roku 2013 bol v Litni inštalovaný Náučný chodník Liteň, ktorého štyri zastavenia na svojich paneloch pripomínajú Čechov pobyt v Litni a jeho dielo. v Obříství na Mělnicku je Pamätník Svatopluka Čecha umiestnený v jeho domčeku a drevenej prístavbe, ktorý Čech zakúpil na národopisnej výstave v Prahe v roku 1895 a v ktorom v rokoch 18951903 žil. V parčíku na námestí je pomník s bustou Svatopluka Čecha, odhalený 19. júna 1921. Jeho pražský pobyt pripomínajú pamätné tabule v Holešoviciach a na Letnej v Prahe 7. na dome čp. 557/44 v Letohradskej ulici doska uvádza jeho pobyt v rokoch 189095 (podľa súpisu pražských domovských príslušníkov)) a na dome čp. 908/17 v Šimáčkovej ulici, ktorý pamätná doska pripomína ako miesto jeho smrti. Táto adresa je uvedená aj v matričnom zázname o básnikovej smrti: Praha čís. pop. 908-VII. Šimáčkova ul.). V tom istom čase žil tiež vo vile Pod Havránkou čp. 134/15 v Tróji, na ktorej bola umiestnená aj pamätná doska.