Maďarská národná strana

Maďarská národná strana (maď. Magyar Nemzeti Párt) bola politická strana maďarskej národnostnej menšiny na území Slovenska a Podkarpatskej Rusi v období medzivojnového Česko-Slovenska. 
Ustanovujúci snem strany sa konal 17. februára 1920 v Komárne. Ideovo strana nadväzovala na bývalú nezávislú gazdovskú stranu. Pôvodne vystupovala pod názvom "Krajinská maďarská strana maloroľníkov, poľnohospodárov a živnostníkov". Prvým predsedom sa stal Jozef Szentiványi. Strana si rýchlo vybudovala početnú členskú základňu, išlo najmä o strednú roľnícku vrstvu, ale aj väčších vlastníkov pôdy, ktorí určovali jej smerovanie. Jej politické smerovanie sa orientovalo najmä na národnostnú otázku maďarskej menšiny v Česko-Slovensku. Požadovala pre ňu samosprávu v kultúrnej, školskej, cirkevnej, jazykovej a administratívnej oblasti. Neskôr si osvojila aj požiadavku autonómie Slovenska. Rokovania o zjednotení strany s konkurenčnou maďarskou Krajinskou kresťansko-socialistickou stranou v polovici 20. rokov neviedli k úspechu. V roku 1925 strana prijala názov Maďarská národná strana. Novým predsedom sa stal József Törköly. 
Volebné obdobie 1925 - 1929.
V parlamentných voľbách v roku 1925 kandidovala spoločne so Spišskou nemeckou stranou, nemeckým Zväzom poľnohospodárov a Nemeckou živnostenskou stranou. Na území Slovenska koalícia sústredila 7,7 % hlasov a obsadila 5 mandátov v poslaneckej snemovni a 2 v senáte. Na území Podkarpatskej Rusi strana získala jeden poslanecký a jeden senátorský mandát. Poslancami sa stali Kálmán Füssy, János Holota, Gyula Koczor, Endre Korláth, Andor Nitsch (ZdP) a József Szentiványi. Za senátorov boli zvolení Ferencz Egry, János Richter a József Törköly. Spolupráca maďarských a nemeckých politikov sa v roku 1927 rozpadla a zástupcovia Maďarskej národnej strany a Spišskej nemeckej strany v poslaneckej snemovni si vytvorili vlastný klub. Senátori počas celého volebného obdobia zotrvali v spoločnom klube so svojimi nemeckými kolegami.
Volebné obdobie 1929 - 1935.
Vo voľbách do Národného zhromaždenia v roku 1929 vytvorila Maďarská národná strana jednu kandidátku spoločne s Krajinskou kresťansko-socialistickou stranou a Spišskou nemeckou stranou. Poslancami sa stali 3 predstavitelia Maďarskej národnej strany: János Holota, József Szentiványi a József Törköly, ktorý bol v predchádzajúcom volebnom období senátorom. Zároveň obsadila 4 senátorské mandáty: Kálmán Füssy, Endre Korláth, János Richter a Béla Szilassy. V dolnej komore parlamentu si poslanci Maďarskej národnej strany vytvorili poslanecký klub spolu so Spišskou nemeckou stranou (Andor Nitsch) a Nemeckou živnostenskou stranou. Poslanci zvolení za Krajinskú kresťansko-socialistickú stranu si vytvorili vlastný poslanecký klub. Situácia sa zmenila až v roku 1930, kedy sa oba kluby zlúčili. Senátori zvolení za Maďarskú národnú stranu si utvorili spoločný klub s nemeckými živnostníkmi, bez maďarských kresťanských socialistov, ktorí vstúpili do klubu nemeckých kresťanských socialistov. V roku 1930 sa utvoril jednotný klub senátorov Maďarskej národnej strany, Krajinskej kresťansko-socialistickej strany a Nemeckej živnostenskej strany. Po smrti senátora Jánosa Richtera sa senátorom stal Emmerich Varga zo Spišskej nemeckej strany. 
Volebné obdobie 1935 - 1938.
Aj v parlamentných voľbách v roku 1935 kandidovala Maďarská národná strana spoločne s maďarskými kresťanskými socialistami, Spišskými Nemcami. okrem nich boli na kandidátke zastúpení aj predstavitelia Jednoty Nemcov usadených na Slovensku a Podkarpatskej Rusi a Sudetonemeckého volebného bloku. Z 9 zvolených poslancov obsadila Maďarská národná strana 4 mandáty: János Holota, Andor Jaross, Endre Korláth a József Szentiványi. Z 5 senátorských mandátov strana získala dva: Kálmán Füssy a József Törköly. Po jeho abdikácii v roku 1937 sa senátoro opäť stal Béla Szilassy. V tomto volebnom období zástupcovia všetkých troch subjektov utvorili jednotné kluby v snemovni i senáte hneď na začiatku obdobia. Preto sa tento stav vznikom Zjednotenej maďarskej strany prakticky nijako nezmenil.