Chránená krajinná oblasť Křivoklátsko

Chránená krajinná oblasť Křivoklátsko bola vyhlásená v roku 1978 na rozlohe na ochranu jedinečných spoločenstiev vytvorených vo veľmi členitom teréne pozdĺž riečiska Berounky a jej prítokov.
Ide o rôzne typy dúbrav, lesostepi, stepi a spoločenstvá skalných odkryvov. Územie je hodnotné aj z geologického a geomorfologického hľadiska.
Ako prírodovedecky veľmi významné územie bolo Křivoklátsko zaradené do medzinárodnej siete biosférických rezervácií UNESCO a vtáčích oblastí európskej sústavy Natura 2000. České ministerstvo životného prostredia pripravuje zmenu úrovne ochrany tejto oblasti na status národného parku. Správa CHKO Křivoklátsko sídli na adrese Zbečno č. 5. 
Geológia.
Väčšia časť oblasti je tvorená zvrásnenými starohornými bridlicami a časťami stredočeského Barrandienu s vložkami silicitov a vyvretých hornín. V členitej juhozápadnej časti CHKO sa vyskytujú výlevné vyvreliny z obdobia starších prvohôr – andezity, ryolity a dacity. Pri Skryjách vystupujú na povrch kambrické bridlice a zlepence, ktoré sa preslávili nálezmi trilobitov a ďalších skamenelín. Úzke chrbáty pri juhovýchodnom okraji CHKO sú tvorené ordovickými kremencami. Pozdĺž Berounky sa zachovali štrkopieskové riečne terasy.
Geomorfológia.
Väčšina územia je súčasťou geomorfologického celku Křivoklátska vrchovina, na severovýchod CHKO zasahuje výbežok Plaskej pahorkatiny. Najnižším bodom je údolie Berounky (), najvyšším vrcholom je Těchovín () v juhozápadnej časti CHKO. Mierne zvlnená vrchovina je rozčlenená hlbokým údolím Berounky a jej prítokov. Nad okolitý terén vystupujú aj osamotené silicitové skalné útvary, v juhovýchodnej časti územia sa nachádza niekoľko úzkych kremencových skalných chrbátov (Krušná hora, Velíz, Zámecký vrch).
Rastlinstvo.
Viac než 63 % územia pokrývajú prevažne listnaté a zmiešané lesy, ktoré si na mnohých miestach uchovali prírode blízky ráz. Na skalnatých vrcholoch sa vyskytujú zakrpatené dúbravy a skalné stepi zo suchomilnou vegetáciou, označované ako "pleše". Z lesných spoločenstiev sú pre najnižšie polohy charakteristické dubohrabové háje, vo vyšších polohách prevažujú bučiny a rôzne typy dúbrav. Strmé svahy hlbokých údolných zárezov sú porastené druhovo pestrými suťovými lesmi s hojným výskytom tisu obyčajného.
Živočíšstvo.
Vekovo rôzne lesné porasty sú útočiskom celého radu ohrozených druhov živočíchov, predovšetkým mäkkýšov a ďalších drobných bezstavovcov. Hojne sú rozšírené obojživelníky a plazy. Na Křivoklátsku pravidelne hniezdi celkom 120 druhov vtákov vrátane vzácneho výra skalného a bociana čierneho.
Cestovný ruch.
Hlboké lesy, členitý reliéf, množstvo historických pamiatok a hustá sieť turistických značkovaných trás vytvárajú dobré podmienky pre pešiu turistiku. Novo boli v oblasti vyznačené cyklotrasy. Obľúbeným cieľom vodákov je rieka Berounka. Strmé skalné steny sú obľúbeným cieľom horolezcov.
Návrh na zriadenie národného parku Křivoklátsko.
V septembri 2008 ministerstvo životného prostredia schválilo zámer na zriadenie národného parku Křivoklátsko, súčasne so zámerom národného parku Jeseníky. V auguste 2009 ministerstvo životného prostredia prvýkrát zverejnilo územné vymedzenie navrhovaného národného parku, teda jeho hranice. Rozloha navrhnutého územia je asi , teda asi šestina územia CHKO; konečné vymedzenie bude však navrhnuté až po prejednaní s obcami. Podľa návrhu majú do národného parku pripadnúť dve navzájom neprepojené územia: okolie riečky Vůznice na ľavom brehu Berounky severne od Nižboru a rozsiahlejšie územie prevažne na pravom brehu Berounky od Žloukovíc po Skryje, pri čom jedinou dedinou spadajúcou do územia národného parku má byť Karlova Ves.
Lesnícky park Křivoklátsko.
V Chránenej krajinnej oblasti Křivoklátsko bol ministrom poľnohospodárstva Jakubom Šebestom 13. mája 2010 vyhlásený prvý lesnícky park v Česku., Jeho založenie iniciovala Česká lesnícka spoločnosť. Lesnícky park Křivoklátsko (LPK) má rozlohou iba o niečo málo väčšiu než 160 kilometrov štvorcových a jeho hranice určujú približne obce Zbečno, Ostrovec-Lhotka a Hudlice. Podľa Jakuba Šebestu by sa prostredníctvom fungujúcich lesníckych parkov malo preukázať, že prírodné a kultúrne hodnoty určitej krajinnej oblasti sa dajú účinne chrániť aj bez sprísňovania špeciálneho režimu ochrany prírody. Založenie Lesníckeho parku Křivoklátsko je podľa riaditeľa Agentúry ochrany prírody a krajiny ČR Františka Pelca aktivitou namierenou proti chystanému vyhláseniu národného parku v tejto lokalite. Lesnícky park Křivoklátsko usiluje o to, byť súčasťou Medzinárodnej siete modelových lesov (angl. The International Model Forest Network – IMFN), projektu zameranému na trvalo udržateľné využitie krajiny.