Sečovce

Sečovce (, ) sú mesto na Dolnom Zemplíne, v okrese Trebišov, Košickom kraji. 
Polohopis.
Sečovce sa nachádzajú na severovýchodnom okraji okresu Trebišov na východnom Slovensku, cca východne vzdušnou čiarou od Košíc a cca východo-severovýchodne od hlavného mesta Bratislavy, v blízkosti štátnej hranice s Maďarskom ( juhozápadne) a Ukrajinou ( východo-juhovýchodne).
Mesto sa rozprestiera juhovýchodne od Dargovského priesmyku, na prechode Podslanskej pahorkatiny (podcelku Východoslovenskej pahorkatiny) a Trebišovskej tabule (podcelku Východoslovenskej nížiny), na periklinále k juhu sa ukláňajúceho hrebeňa pahorku severojužného smeru, ktorého vrchol na Albínovskej hore dosahuje . Pomedzie medzi Podslanskou pahorkatinou a Trebišovskou tabuľou prebieha pri západnom okraji intravilánu mestskej časti Kochanovce. Zo západu mesto obklopujú Slanské vrchy. Intravilán mesta sa rozprestiera v nadmorskej výške 110. V západovýchodnom smere mestom preteká potok Trnávka, ktorý je hlavným zdrojom pre vodnú nádrž Sečovce. Pre oblasť Sečoviec je charakteristické mierne teplé a suché podnebie s chladnou zimou.
Súčasťou mesta sú dve mestské časti (bez štatútu obce)Albínov na severnom okraji extravilánu a Kochanovce, ktorých intravilán sa na východe priamo napája na intravilán Sečoviec. Kochanovce boli do roku 1948 samostatnou obcou a Albínov mal postavenie osady, ktorá sa v 20. až 30. rokoch 20. storočia začala rozrastať do podoby dediny.
Katastrálne územie mesta susedí na západe s katastrálnym územím obce Trnávka, na juhozápade s katastrálnym územím obce Zbehňov, na juhu tvorí hranicu s katastrálnymi územiami Malých Ozoroviec, Veľkých Ozoroviec, Novým Ruskovom, na východe susedí s katastrálnymi územiami Vojčíc, Hriadok a Dvorianok, na severe s katastrálnymi územiami obcí Višňov a Bačkov.
Z geomorfologického hľadiska sú Sečovce súčasťou provincie Východopanónska panva, subprovincie Veľká dunajská kotlina, oblasti Východoslovenská nížina a Východoslovenská pahorkatina.
Centrum mesta leží v nadmorskej výške , najvyšší bod v katastrálnom území mesta (cca ) sa nachádza v lokalite Vinice (záhradkárska oblasť Stašov), kde je najnápadnejším vrchom Koscelok s nadmorskou výškou Najnižší bod sa nachádza na východe extravilánu mestskej časti Kochanovce ().
Sečovcami preteká potok Trnávka, do ktorého sa v juhovýchodnej časti extravilánu vlieva potok Trnava. Spolu s potokom Miľač je Trnávka zdrojom pre vodnú nádrž Sečovce nachádzajúcu sa na hranici s obcou Trnávka. Medzi prítoky Trnávky patria aj Weissov a Albínovský kanál pretekajúce mestskou časťou Albínov smerom na juhovýchod.
Geológia.
Mesto sa rozkladá na dvoch zlomoch – Hrušovský zlom v južnej časti a Albínovský zlom na severozápade katastrálneho územia. Práve pre vzájomnú interakciu tektonických dosiek Slanských vrchov a Východoslovenskej nížiny v Albínovskom zlome dochádza v tejto oblasti k tektonickým zemetraseniam.
Geologické podložie územia mesta tvoria sedimentárne horniny z obdobia mladších treťohôr až štvrtohôr (pieskovce, ílovce, štrky, zlepence). Pozostatkom sopečnej činnosti je andezit vyskytujúci sa v horných vrstvách pôdy a taktiež niekoľko minerálov a hornín vzniknutých treťohornou vulkanickou činnosťou (opál, obsidián). V oblasti mestskej časti Albínov sa zachovali sa aj malé ložiská ropy a zemného plynu. V menšom množstve sa tu vyskytuje kamenná soľ.
Podnebie a počasie.
Sečovce sa nachádzajú v miernom podnebnom pásme kontinentálneho rázu, ktoré je charakteristické výraznou amplitúdou medzi letnými a zimnými teplotami, a striedajúcimi sa 4 ročnými obdobiami. V rámci slovenskej klimatickej klasifikácie mesto spadá do teplej klimatickej oblasti, podoblasti mierne suchej a klimatického okrsku s chladnou zimou.
Priemerná ročná teplota sa pohybuje od 8 do 9 °C. Počet letných dní je okolo 68. Absolútne teplotné minimum bolo – 28 °C, absolútne teplotné maximum dosiahlo hodnotu 37,2 °C. Južná hranica katastrálneho územia mesta, spolu s priľahlou obcou Nový Ruskov patria medzi najsuchšie miesta na Slovensku. Príčinou nízkeho úhrnu zrážok je zrážkový tieň, ktorý vytvára pohorie Slanské vrchy, keďže väčšina zrážok prúdi západnými vetrami. Priemerný ročný úhrn zrážok je cca 564 až . Zrážkovo najbohatšie mesiace sú jún, júl a august, Oproti tomu najmenej zrážok spadne vo februári a marci. Snehová pokrývka vydrží približne 62 až 80 dní. V oblasti výrazne prevláda severný vietor, ďalším rozšíreným je juhovýchodný a severozápadný smer vetra. Napr. cesta E50 medzi Kochanovcami a obcou Hriadky je oblasťou s častým výskytom prudkého nárazového vetra severného smeru.
Dejiny.
Archeologické nálezy dokazujú osídlenie priestoru Sečoviec už v paleolite. V dobe rímskej malo tunajšie obyvateľstvo obchodné styky s Rímskou ríšou, čomu nasvedčujú nálezy rímskych mincí z okolia. Vo veľkomoravskom období sa severozápadne a severovýchodne od súčasného intravilánu mesta nachádzali slovanské sídliská. Predpokladá sa, že Sečovce ako sídlisko existujú nepretržite od 9. storočia, pričom prvá písomná zmienka pochádza z roku 1245, kedy sa spomínajú ako dedina resp. zárodočné mestečko. Významnejšie postavenie Sečoviec v okolí dokazuje zmienka o pravidelnom miestnom trhu z roku 1336, hoci ako mestečko sa dokázateľne spomínajú v roku 1414. V 17. storočí sa vďaka rozvoju remeselníctva a obchodu vyprofilovali na dôležité administratívne a obchodné centrum v Zemplínskej župe. V rokoch 17771788 boli sídlom jedného z piatich obvodov župy, následne sídlom jedného z dvoch dištriktov Újhelyského okresu a v druhej polovici 19. storočia centrom slúžnovského okresu. V prvej ČSR boli do roku 1928 sídlom okresu v rokoch. Počas obdobia vojnovej Slovenskej republiky mesto postihli perzekúcie a odsun Židov, ktorí dovtedy tvorili početnú (roku 1930 takmer 30 %) a hospodársky i kultúrne silnú časť obyvateľstva a z ktorých väčšina zomrela v koncentračných táboroch. Sečovce boli oslobodené Červenou armádou 2. decembra 1944, ale ešte do januára 1945 sa pre priebeh bitky o Dargovský priesmyk nachádzali blízko frontového pásma. V roku 1948 sa mestskou časťou Sečoviec stali Kochanovce v roku 1951 Albínov. V rokoch 19491960 bolo mesto opäť sídlom okresu.
Pravek a včasná dejinná doba.
K najstaršiemu osídleniu územia dnešných Sečoviec sa viažu nálezy paleolitickej štiepanej kamennej industrie, ktoré objavili Ladislav Bánesz a Stanislav Šiška v roku 1958, pri prieskume asi západne od intravilánu mesta pri ľavej strane hlavnej cesty. V nepočetnom súbore artefaktov ako najvýznamnejšie vyčnievajú škrabadlo z hnedého rádiolaritu, 12 rohovcových odštepov i úštepov a jeden menší obsidiánový úštep.
Počas zberu v roku 1967 archeológovia našli medzi Sečovcami a obcov Dargov časť jaspisovézho dvojitého driapadla a obsidiánový odštep, ktoré tiež zadatovali do obdobia paleolitu. Nálezový inventár mladopaleolitickej stanice pri Sečovciach bol v roku 1980 doplnený dvoma štiepanými nástrojmi – dvojstranne obitým hrotom s priretušovaným vrcholcom a jadrovitým kremencovým nástrojom. Tie boli objavené pri povrchovom zbere na oráčine pri kríži nachádzajúcom sa západne od intravilánu Sečoviec, v bezprostrednej blízkosti autobusovej zastávky.
Rozsiahlejší archeologický výskum zameraný na paleolit dosiaľ v meste ani v jeho najbližšom okolí ale nebol realizovaný.
K staršiemu neolitu sa viažu nálezy, ktoré boli uskutočnené v blízkom okolí Sečoviec. V Sečovskej Polianke (poloha Široká alebo Pod Krivou dolinou severne od intravilánu po oboch stranách hlavnej cesty) bolo záchranným archeologickým výskumom uskutočneným pri melioračných prácach v roku 1986 objavené sídlisko kultúry s východnou lineárnou keramikou, ktoré ležalo na hranici mladoneolitických skupín Raškovce a Tiszadob a bolo zaradené do druhej fázy (Kapušany) skupiny Tiszadob.
V posledných storočiach 5. tisícročia pred Kr. sa v západopotiskom okruhu sformovala z podložia skupiny Tiszadob bukovohorská kultúra, ktorá je oproti nej charakteristická oveľa väčšou hustotou osídlenia. Početné stopy bukovohorskej kultúry boli zachytené už na prelome 60. a 70. rokov na viacerých miestach v intraviláne Sečoviec. Pri stavbe Obchodného domu Dargov bola odkrytá súvislá kultúrna vrstva hrubá 20, ktorá obsahovala jeden výrazný zlomok bukovohorskej keramiky a obsidiánovú čepeľ. Pri výstavbe bytových domoch na Švermovej ulici (dnes Obchodná ulica) a prospekcii severnejšie situovaných lokalít boli objavené narušené sídliskové objekty obsahujúce zlomky tenkostenných nádob s rytou výzdobou, množstvo črepov z úžitkových nádob, obsidiánové odštepy a zvieracie kosti. Pri hĺbení kanalizačnej jamy pred Obchodným domom Dargov v roku 1983 bol v hĺbke objavený sídliskový objekt s kultúrnou vrstvou hrubou a širokou , pričom na jej dne sa nachádzali črepy bukovohorskej keramiky a obsidiánovú industriu. Tieto nálezy poukazujú na významné sídlisko bukovohorskej kultúry, ktorého pozostatky sa nachádzajú pod zástavbou v centre mesta.
V roku 1978 Pavol Mačala a Juraj Macák pri prieskume terénu medzi Sečovcami a Trnávkou narazili na dovtedy neznáme rozsiahle praveké sídlisko, ktorého presnejšie zadatovanie a zaradenie materiálu ku kultúrnemu okruhu je problematické pre absenciu keramických artefaktov. Povrchovým zberom získali množstvo obsidiánovej industrie (čepele, čepeľovité a jadrovité odštepy, jadrá a hrudky obsidiánovej suroviny). Nálezisko sa rozprestiera na miernom južnom svahu vyvýšeniny skláňajúcej sa k ľavému brehu potoka Trnávka, západne od intravilánu Sečoviec, juhovýchodne od intravilánu Trnávky a južne od hlavnej cesty. Na sídlisku pravdepodobne vyvíjali činnosť neolitické dielne, špecializované na výrobu obsidiánových nástrojov. Ďalšie artefakty štiepanej kamennej, najmä obsidiánovej industrie z neolitu boli objavené v roku 1983 povrchovým zberom južne a západne od intravilánu obce Trnávka.
K eneolitu sa nevzťahujú žiadne nálezy pochádzajúce priamo zo Sečoviec, ale k priľahlej obci Hriadky bolo pri melioračných prácach v roku 1969 odkryté osídlenie, ktorého jadro spadá do neskorého eneolitu a začiatku staršej bronzovej doby. V roku 1969 objavil S. Šiška črepy z nádob skupiny Nyírség-Zatín v polohe Vyšné. V roku 1970 boli podobné nálezy získané pri záchrannom výskume v polohách Povrazy a Konopianky. Hriadčianské keramické nálezy datoval Jozef Bátora na začiatok 18. storočia pred Kr.
K staršej bronzovej dobe sa z okolia Sečoviec viažu nálezy sídliskovej keramiky z Hriadok a Veľkých Ozoroviec, do záveru strednej bronzovej doby zase spadá nález črepu misy kultúry Suciu de Sus z polohy Kinčošské lúky v Dvoriankach.
Priamo v Sečovciach bol keramický materiál kultúry Suciu de Sus získaný z porušeného objektu objaveného v polohe Vinice. Osídlenie z mladšej bronzovej doby bolo nájdené v polohe Dobrošňa severovýchodne od intravilánu Sečoviec. Keramické zlomky a fragment hlineného závažia z polohy Turny v neďalekej obci Parchovany dokladajú sporadické osídlenie v strednej bronzovej dobe a intenzívne v jej mladšom úseku (gávska kultúra), do ktorého spadá aj črepový materiál z Malého Ruskova, časti obce Nový Ruskov ležiacej južne od Sečoviec.
Najbližšie nálezy viažuce sa k halštatskej dobe pochádzajú z vyššie spomínanej polohy Kinčošské lúky v Dvoriankach (zlomky misových a súdkovitých nádob) a z plohy Veľký köveš (tri sídliskové objekty) nachádzajúcej sa taktiež v Dvoriankach. Črepy halštatskej keramiky sa našli aj v obciach Hriadky, Bačkov, Parchovany a Malé Ozorovce.
Črepový materiál z neskorej laténskej doby bol získaný pri povrchovom zbere v polohe Hradišče v Dvoriankach a v Hriadkach, kde sa našiel fragment grafitovej nádoby s okružím. Priamo zo Sečoviec nepochádzajú žiadne nálezy datované do laténskej doby.
V 2. a 3. storočí sa na tomto území usadili germánske kmene, ktoré mali obchodné styky s Rímskou ríšou, o čom svedčia nálezy rímskych mincí v blízkosti mesta (Hriadky, Sečovská Polianka). Zo 7. až 9. storočia pochádzajú slovanské sídliská. V oblasti Vinice boli objavené veľkomoravské objekty, v ktorých sa nachádzali pozostatky keramiky, 3 hlinené prasleny, železný pílkovitý nástroj a uhlíky.
Stredovek.
Prvou písomnou zmienkou mesta je listina uhorského kráľa Bela IV. Ňou panovník potvrdzuje, že šľachtic Ján z Trebišova, predal šľachticovi Petrovi zvanému Folthus pozemky dedín "Albun" (Albínov) a Techna (Dvorianky). Podľa uhorského historika Anton Sirmaj bol šľachtic Ján grófom z rodu Parisovcov. Pri opise hraníc predaných majetkov sa spomína susedstvo s chotárom sídliska "Zeech" (Sečovce) na západe. Predpokladá sa, že mesto existovalo nepretržite už od 9. storočia. Centrom vtedajších Sečoviec bola terajšia poloha Vinice. O tomto obchode je stručná zmienka aj v listine Varadínskej kapituly z roku 1300.
Na prelome 13. a 14. storočia bol šľachtic Peter, syn Petuna alebo Petena, vlastníkom hradného panstva pozostávajúceho z mestečka Sečovce a okolitých dedín Albínov, Kinčeš, Dvorianky, Hriadky, Višňov, Filovo, Kravany, Stankovce, Parchovany, Sečovská Polianka, Cabov, Bačkov, Dargov, Trnávka a Zbehňov. Šľachtic Peter sa nepridal k Abovcom v konflikte s kráľom Karolom I., čoho následkom bol ich pomstivý útok na Sečovce spojený s rabovaním, vypaľovaním (zhorela aj kúria šľachtica Petra, bol vykradnutý a vypálený aj kostol) a vraždením krátko pred rokom 1312. Peter odolal útoku, no v rokoch 1315 – 1316 sa pokúsil kráľa osobne zabiť, ale neúspešne. Ušiel do Ruska a kráľ skonfiškoval jeho majetky. V roku 1324 daroval Karol I. panstvo Sečovce verným šľachticom z rodu Bokša.
V roku 1402 sa Sečovce už spomínajú ako mesto. Roku 1437 dostalo mestečko od rímskeho cisára Žigmunda jarmočné a mýtne právo. Konali sa 2 jarmoky ročne – na sviatok Martina a Žofie. Rozvoju však bránia časté boje. V rokoch 1439 – 1459 mesto okupovali bratríci, ktorí tu vybudovali vojenský tábor s hradom. Porazení boli až vojskami kráľa Mateja Korvína v roku 1466. V období 1466 až 1487 si Sečovce prisvojil trebišovský hradný pán a hlavný župan Štefan Perényi. V roku 1494 bol v meste vystavaný rímskokatolícky kostol v gotickom slohu, neskôr viackrát prestavaný a opravovaný.
Názov.
Vývin názvu mesta
1245"Zech/Zeech" (Seč) 12.13. storočie"Sečovci" 1528"Galäcä" 1495, 1515"Galszeecz" 1512"Galszech" 1540"Galzecz" 1601"Gaal Zecz", "Gaalzeöch" 1773"Gálszécs", "Szecžowcze" 1786"Gálszécsch", "Szečowcze", 1785"Gal-Szets", "Szetsovtze" 1808"Gál-Szécs", "Sečowce" 1863"Gálszécs" 1869"Gaál-Szecs", "Secsovcze" 1887"Gálszécs" 1920"Sečovce"
Symboly mesta.
Mestské symboly sú registrované v Heraldickom registri Slovenskej republiky. Patria k nim erb mesta Sečovce, vlajka mesta Sečovce, pečať mesta Sečovce a mestské insígnie.
Erb mesta tvorí štít s vyobrazením striebornej orlice so strieborným polmesiacom v ľavom spodnom rohu a hviezdou v pravom hornom rohu štítu. Erb pochádza z pečatidla zo 16. storočia (zachoval sa na písomnostiach z rokov 1684 a 1696) s kruhopisom "SIGILLVM. OPPIDI. *. GALSZECS – tb. XXII". Erb znázorňuje znamenie rodu Gálszéciovcov, ktorý vlastnili mesto.
Mestská vlajka pozostáva z troch horizontálnych pruhov. Farba pruhov je zhodná s vlajkou Slovenskej republiky – biela (horný pruh), modrá (stredný pruh) a červená (dolný pruh). Vlajka je zakončená dvoma cípmi.
Pečať mesta Sečovce tvorí erb mesta Sečovce s kruhopisom: "„MESTO SEČOVCE“". Pečať mesta sa používa na dôležitých úradných dokumentoch a listinách oznamov mestského úradu.
Mestské insígnie predstavujú kovovú primátorskú reťaz na ktorej je upevnená kruhová medaila s vyobrazením erbu mesta s nápisom Mesto Sečovce. Insígnie používa primátor mesta, zástupca primátora mesta, alebo poverený poslanec pri slávnostných zasadaniach mestského zastupiteľstva, oficiálnych prijatiach predstaviteľov politického a verejného života Slovenskej republiky, oficiálnych prijatiach predstaviteľov iných štátov a miest, iných významných slávnostných príležitostiach alebo občianskych obradoch organizovaných Mestským úradom. Insígnie mesta uchováva primátor mesta.
Verejná správa.
Samospráva.
Na čele mesta stojí primátor, ktorý je jeho najvyšším výkonným orgánom, štatutárnym orgánom v majetkovoprávnych a pracovnoprávnych vzťahoch a správnym orgánom v administratívnoprávnych vzťahoch. Primátor je volený občanmi mesta vo voľbách do orgánov samospráv obcí (komunálne voľby). Od roku 2010 je primátorom mesta Jozef Gamrát (nezávislý kandidát).
Mestské zastupiteľstvo (MsZ) je 12-členný zastupiteľský zbor zložený z poslancov zvolených občanmi mesta v komunálnych voľbách. V komunálnych voľbách 2014 bolo zvolených a ujalo sa poslaneckého mandátu desať nezávislých kandidátov (z toho osem utvorilo Klub nezávislých poslancov), jeden kandidát za KDH a jeden kandidát za Smer-SD a SDKÚ-DS. Riadne zasadnutia MsZ sa konajú aspoň raz za dva mesiace, mimoriadne zasadnutia sa vyhlasujú podľa potreby. Funkčné obdobie poslancov MsZ sa končí zložením sľubu poslancov novozvoleného zastupiteľstva.
Komisie pri Mestskom zastupiteľstve sú poradnými, iniciatívnymi a kontrolnými orgánmi MsZ. Ich členmi sú poslanci MsZ a odborníci z radov obyvateľov mesta. S výnimkou komisie na ochranu verejného záujmu, ktorá je zriaďovaná zo zákona a ktorá je zložená z jedného zástupcu každej politickej strany a jedného zástupcu nezávislých poslancov, komisie zriaďuje a ich členov volí MsZ, spravidla na ustanovujúcom zasadnutí. Tieto komisie nemajú rozhodovaciu právomoc, nie sú výkonnými orgánmi. V rámci svojich kompetencií vypracovávajú stanoviská k návrhom materiálov ako podklad pre rozhodovanie primátora mesta a MsZ, spolupracujú pri tvorbe koncepcie rozvoja danej oblasti, vypracovávajú návrhy a podnety na riešenie záležitosti patriacich do oblasti ich pôsobenia, spracovávajú návrhy všeobecne záväzných nariadení (VZN), kontrolujú dodržiavanie VZN, upozorňujú na nedostatky na svojom úseku atď.
Na 2. zasadnutí MsZ 30. decembra 2014 boli zriadené nasledovné komisie:
MsZ tiež deleguje zástupcov mesta do rád škol a školských výchovno-vzdelávacích inštitúcií, ktorých zriaďovateľom je mesto (dve základné školy, dve materské školy, základná umelecká škola, centrum voľného času) a do orgánov spoločností zriadených, resp. založených mestom.
Štátna správa.
V budove Mestského úradu v Sečovciach v rámci preneseného výkonu štátnej správy pôsobí Matričný úrad v Sečovciach, Spoločný školský úrad v Sečovciach a Spoločný stavebný úrad v Sečovciach. Do územného obvodu Matričného úradu v Sečovciach (od 1. januára 2002) spadajú okrem samotného mesta Sečovce obce Bačkov, Dargov, Egreš, Hriadky, Kravany, Malé Ozorovce, Stankovce, Trnávka, Veľké Ozorovce, Višňov, Zbehňov a Zemplínska Teplica.
Spoločný stavebný úrad vykonáva prenesený výkon štátnej správy na úseku stavebného poriadku v obvode, ktorý zahŕňa mesto Sečovce a 19 okolitých obcí. Pôsobnosť Spoločného školského úradu zahŕňa sedem škôl a školských zariadení v meste Sečovce a v obciach Michaľany, Parchovany, Vojčice a Zemplínska Teplica.
Na rohu Námestia sv. Cyrila a Metoda a Pribinovej ulice sa nachádza Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny Trebišov, pracovisko Sečovce (Námestie sv. Cyrila a Metoda 142/48 – na prvom poschodí).
Demografia.
Počet obyvateľov.
Ku 31. decembru 2009 malo mesto 8 271 obyvateľov, z toho 48,98 % mužov a 51,02 % žien.
Národnostné zloženie.
Na základe údajov o národnostnom zložení obyvateľov mesta Sečovce od Štatistického úradu Slovenskej republiky z prvých dvoch dekád 21. storočia (pozri tabuľku nižšie) možno konštatovať, že medzi najzastúpenejšie národnosti resp. etniká žijúce v meste patria Slováci (6273, údaj k roku 2017), Rómovia (1551), Maďari (23) a Česi (47). Menej zastúpení sú Ukrajinci (15), Rusíni (11) a Vietnamci (4), Židia (1) a Nemci (1), pričom 515 ďalších obyvateľov má inú alebo nezistenú národnosť.
Ekonomicky a kultúrne významnou národnosťou v meste boli Židia. Zmienky o prvých židovských obyvateľoch mesta pochádzajú zo súpisu z roku 1746, ktorý eviduje jednu rodinu. V roku 1940 žilo v meste už vyše 1300 Židov, z ktorých väčšina sa venovala remeslám a obchodu. Počas Slovenského štátu bolo násilne transportovaných 90 % sečovských Židov, z ktorých vyše 1200 zahynulo v koncentračných táboroch. Po druhej svetovej vojne sa do mesta vrátilo len niekoľko rodín.
Na západnom okraji mesta sa nachádza osada Habeš, obývaná občanmi rómskeho pôvodu (oficiálne sa hlásia k slovenskej alebo rómskej národnosti). Vznikla v roku 1883, kedy radnica rozhodla o vysťahovaní Rómov priamo z mesta na tento pozemok, ktorý im bol darovaný. Priamo v intraviláne bolo umožnené ostať rodinám rómskych hudobníkov, kováčskych remeselníkov a nádenníkov na veľkostatkoch. Komunistická politika narušila pôvodnú rodovú štruktúru a etiku Rómov, čím spolu so súčasným sociálnym štátom zapríčinili dodnes pretrvávajúce problémy s kriminalitou, nehygienickým a nezodpovedným spôsobom života majority tunajšieho rómskeho obyvateľstva. Materiálnu a duchovnú podporu Rómov zabezpečuje nemecká nezisková katolícka organizácia Kellerladen. Priamo v osade Habeš sa nachádza kaplnka, v ktorej vykonáva pastoračnú činnosť gréckokatolícky kňaz Michal Fedorčák. Na zníženie kriminality rómskych občanov a dohľad nad školskou dochádzkou rómskej mládeže bola v spolupráci s Úradom práce, sociálnych vecí a rodiny SR zriadená "Rómska poriadková hliadka Sečovce".
Náboženské zloženie.
Príslušnosť k vierovyznaniu podľa údajov z roku 2001:
Kultúra a zaujímavosti.
Pomníky.
Na pamiatku oslobodenia mesta počas druhej svetovej vojny sovietskou armádou bol na mieste zničeného evanjelického kostola postavený podľa návrhu kpt. S. F. Gurjanova Pomník Červenej armády, slávnostne odhalený 24. júna 1945. Na priečelí kultúrneho domu sa nachádza Pamätná tabuľa padlých spoluobčanov v druhej svetovej vojne a na priečelí Klubu dôchodcov je osadená pamätná tabuľa Jána Murína. Na miestnom cintoríne sa nachádza aj Pomník na pamiatku Východoslovenského roľníckeho povstania a výskytu cholery. V roku 2002 bolo osadené bronzové súsošie sv. Cyrila a Metoda.
Parky.
Najvýznamnejším parkom je Lesopark pri bývalom Molnárovom kaštieli, ktorý obsahuje viacero rôznych exotických drevín.
Masmédiá.
"Sečovský obzor" sú noviny oficiálne vydávané mestským úradom v perióde raz mesačne. Noviny fungujú už od roku 1994 a obsahujú články z diania v meste, oznamy mestského úradu, kultúrny a športový servis, policajný zápisník a spoločenskú kroniku. "Sečovčan" je mesačník vydávaný miestnym občianskym združením "Sečovčan". Noviny začali svoju činnosť roku 2006. Náplňou novín sú články a informácie o udalostiach v meste a blízkom okolí, spoločenská rubrika, zaujímavosti z histórie mesta, poradňu a športový servis. Redakcie oboch novín sa zlúčili v roku 2010 a fungujú pod názvom "Sečovčan". Okrem týchto médií funguje od roku 2008 "Mestská káblová televízia" a vysiela informačné relácie mestského úradu. V roku 2013 bolo vydané prvé číslo novín "Sečovce Inak", ktoré sú distribuované zdarma do domácností v meste. Noviny sú protestom rovnomenného občianskeho združenia voči politike vedenia mesta.
Ekonomika.
V súčasnosti je z priemyslu v ekonomike Sečoviec najviac zastúpený strojársky, gumárenský, textilný a potravinársky priemysel. Poľnohospodárstvo v okolí sa sústreďuje na rastlinnú výrobu, najmä pestovanie obilnín, olejnín a krmovín. Mestom prechádza európska cesta 50 a železničná trať 192 využívaná na nákladnú železničnú dopravu. Väčšina historickým pamiatok mesta bola zničená počas prechodu frontu alebo v povojnovom období. K významnejším zachovaným pamiatkám patrí neogotický rímskokatolícky Kostol Nanebovzatia Panny Márie postavený v roku 1494 a postupne viackrát renovovaný, kaplnka a staršie náhrobky na miestnom cintoríne, židovský cintorín a lesopark pri niekdajšom Molnárovom kaštieli, ktorí obsahuje viaceré exotické dreviny. Zo športov má dlhodobú tradíciu hádzaná, v ktorej mesto v súčasnosti reprezentuje ŠK Noxwel.
Poľnohospodárstvo, lesné a vodné hospodárstvo.
Na poliach v katastrálnom území mesta sa pestujú hlavne obilniny (pšenica, jačmeň, ovos, kukurica siata), olejniny (repka olejná, slnečnica ročná), repa obyčajná, sója fazuľová. Živočíšna výroba sa zameriava na hovädzí dobytok a ošípané.
Lesníctvo a ťažba dreva.
Štátne lesy v okolí Sečoviec spadajú pod LESY Slovenskej republiky, štátny podnik, Odštepný závod Sobrance. V meste sídlia dve prevádzky tohto závodu. Na Ulici Dargovských hrdinov 124/36 sa nachádza Lesná správa Sečovce, ktorá manažuje hospodárenie v lesoch spravovaných podnikom a na Kollárovej ulici 454/4 sídli Stredisko expedičného skladu Sečovce, v ktorom sa zhromažďuje, uskladňuje a následne odtiaľ distribuuje guľatina a surové drevo.
Lov a rybolov.
Poľovnícke združenie Ternava pôsobí v revíri s rozlohou s prevažným výskytom srnčej, bažantej a zajačej zvery. Počet ulovenej zvery v roku 2008: srnčia 19, čierna 2, zajace 30, bažanty 90 a líšky 21. Miestna organizácia Slovenského rybárskeho zväzu Sečovce eviduje za rok 2008 úlovok 1 471 kusov rýb (): kapor obyčajný 1 310 (), zubáč veľkoústy 100 (), amur biely 35 () a i.
Priemysel.
Ekonomicky najvýznamnejším potravinárskym podnikom v meste sú silá na Kollárovej ulici 1657/16. V rokoch 19942008 ich prevádzkovala PALMA - AGRO akciová spoločnosť Sečovce, ktorá sa v roku 2009 zlúčila s bratislavskou spoločnosťou PALMA - TUMYS a. s. do PALMA Group, a.s. Spoločnosť v sečovskom podniku vykupovala a uskladňovala semená olejnatých poľnohospodárskych plodín (repka olejná, slnečnica ročná), ktoré následne slúžili ako surovina na výrobu jedlých olejov a rastlinných tukov. V roku 2012 PALMA Group predala silá v Sečovciach spoločnosti ADM Slovakia, s. r. o., slovenskej dcérskej spoločnosti významnej americkej korporácie Archer Daniels Midland Company, ktorá akvizíciou obilných síl v Leviciach, Hontianskych Nemciach a Sečovciach vstúpila na slovenský trh. Napokon 21. júna 2017 ADM Slovakia predala svoj sečovský podnik spoločnosti BOWTEN s.r.o., ktorá sem následne presunula svoje sídlo z Dargova.
Významnou firmou pôsobiacou v meste od roku 1992 je spoločnosť Silometal, ktorá transofmáciou a privatizáciou prevzala strojársky závod "Strojstav Sečovce" zriadený v roku 1966. Silometal sa špecializuje na výrobu a montáž oceľových síl, zásobníkov a oceľových konštrukcií.
V Sečovciach sídlia nižšie organizačné zložky troch energetických spoločností pôsobiacich na východoslovenskom trhu. Na Štúrovej ulici má svoju pobočku Východoslovenská vodárenská spoločnosť, a.s., na Kochanovskej ulici 323 sídli prevádzka eustream, a.s. a na Kollárovej ulici 19 sa nachádza Hlavný sklad Sečovce patriaci Východoslovenskej energetike a.s. Tieto energetické spoločnosti prostredníctvom svojich prevádzok v Sečovciach zabezpečujú operatívnosť tunajších úsekov svojich distribučných sietí.
Doprava.
Mestom prechádza medzinárodná cesta E50 a E58. Nachádza sa tu čerpacia stanica Slovnaft, niekoľko autoservisov, pneuservis a odťahová služba NAMK. Autobusové spojenie zabezpečuje stanica SAD v centre a niekoľko autobusových zastávok (Albínov, Kochanovce a i.).
Severojužným smerom prechádza Sečovcami železničná trať železničná trať číslo 192, na ktorej od roku 2003 funguje len nákladná doprava. V Albínove sa na trať napája koľaj colného skladu Malex 3.
Zdravotníctvo.
V Sečovciach sa nachádza poliklinika, štyri lekárne a šesť ambulancií mimo priestorov polikliniky.
Poliklinika na Ulici Dargovských hrdinov 137/8 bola pôvodne spoločnosťou s ručením obmedzeným vo vlastníctve Mesta Sečovce. Od 26. apríla 2002 do 2. novembra 2011 mala obchodné meno Mestská poliklinika s.r.o. Sečovce, pričom 31. októbra 2011 vstúpila do likvidácie a preto od 3. novembra 2011 do svojho výmazu z Obchodného registra Slovenskej republiky (OR SR) 21. marca 2014 niesla obchodné meno Mestská poliklinika s.r.o. Sečovce v likvidácii. Spoločnosť bola zrušená od 27. septembra 2012 a vymazaná z OR SR na základe rozhodnutia Okresného súdu Košice I z 23. augusta 2012 (číslo konkurzu 26K/24/2012 – 130) o zastavení konkurzného konania pre nedostatok majetku podľa § 68 ods. 3 písm. d) Obchodného zákonníka. Polikliniku naďalej spravuje mesto, ale už nie ako samostatnú právnickú osobu.
V priestoroch polikliniky sa (k 10. januáru 2018) nachádzajú tri ambulancie medicíny pre deti a dorast (MUDr. Marta Sotáková, MUDr. Eva Rohaľová, MUDr. Jana Kožuchová), tri ambulancie praktickej medicíny pre dospelých (MUDr. Viktória Ohrisková, MUDr. Viera Gasperová, MUDr. Dana Sabová), gyneokologicko-pôrodnícka ambulancia (MUDr. Miroslav Halapin), tri stomatologické ambulancie (MDDr. Štefan Šosták, MDDr. Milan Čermák, MUDr. Ladislav Jakubčiak), pracovisko zubnej techniky (Mgr. Marta Hricová), chirurgická ambulancia (MUDr. Miroslav Ščerbej), oftalmologická ambulancia (MUDr. Mária Plavnická), očná optika (LUNA Optik, s. r. o.), otorinolaryngologická ambulancia (MUDr. Marek Kožuch), dermatovenerologická ambulancia (MUDr. Iveta Danišová), ambulancia internej medicíny (MUDr. Dana Pajtášová), neurologická ambulancia (MUDr. Beáta Papinčáková), psychiatrická ambulancia (MUDr. Adriena Smiešková), rehabilitačné a röntgenové pracovisko (Taupal, spol. s r.o.).
Mimo polikliniky sa (k 10. januáru 2018) v Sečovciach nachádza ambulancia praktickej medicíny pre dospelých (MUDr. Peter Barilla), urologická ambulancia (MUDr. Milan Kičinko), oftamologická ambulancia (MUDr. Silvia Dučová), ambulancia internej medicíny (MUDr. Mária Jacková) a dve stomatologické ambulancie (MUDr. Mária Dzurová, MUDr. Milina Ondušová).
V bezprostrednej blízkosti polikliniky sa nachádza Lekáreň Alteana (Dargovských hrdinov 137/8) a Lekáreň Dr.Max (Dargovských hrdinov 139/6). Pri parkovisku pri Mestskom trhovisku, v blízkosti autobusovej stanice, sa nachádza Lekáreň Medic (Obchodná 20/75) a v centre mesta, pri ceste I. triedy 19 leží Lekáreň U Galena (Obchodná 167/50).
Najbližšia stanica rýchlej zdravotníckej pomoci sa nachádza v obci Hriadky a stanica rýchlej lekárskej pomoci v meste Trebišov. Obe náležia Záchrannej službe Košice, neoficiálne nazývanej Košická záchranka.
Školstvo.
Súčasné školy.
Najstaršou materskou školou v prevádzke je "Materská škola, Obchodná 26/63, Sečovce", ktorá funguje od 1. septembra 1982. Okrem nej funguje "Materská škola, Jarná 20, Sečovce" so sídlom na Jarnej ulici 1601/20 a s oficiálnym dátumom vzniku 1. apríla 2002, ktorá má elokované pracovisko na Kochanovskej ulici 194/9. Pre potreby výchovy a vzdelávania rómskych detí v osade zvanej Habeš (resp. na Novej ulici) bola 2. septembra 2003 spustená materská škola na Novej ulici 1690/11.
Sústavu základných škôl tvoria dve štátne základné školy v zriaďovateľskej pôsobnosti mesta – "Základná škola, Komenského 707/4, Sečovce" a "Základná škola, Obchodná 5, Sečovce" so sídlom na Obchodnej ulici 3/5 – a jedna gréckokatolícka cirkevná Základná škola Svätej Rodiny, ktorá funguje ako organizačná zložka "Cirkevnej spojenej školy, Kollárova 17, Sečovce" so sídlom na Kollárovej ulici 448/17. Túto cirkevnú školu zriadila Viceprovincia svätých Cyrila a Metoda sestier Rádu svätého Bazila Veľkého na Slovensku so sídlom na Albínovskej ulici 1010/13 v Sečovciach 1. septembra 2004, no 1. septembra 2009 prešla zriaďovateľská právomoc školy na Gréckokatolícku eparchiu Košice. Zároveň na Ulici Slovenského národného povstania 827/53 od 1. septembra 1980 pôsobí "Špeciálna základná škola, SNP 827/53, Sečovce".
Základné umelecké vzdelanie poskytuje základná umelecká škola ako organizačná zložka Cirkevnej spojenej školy Kollárova 17, Sečovce a štátna "Základná umelecká škola, Dargovských hrdinov 26, Sečovce" so sídlom na Ulici dargovských hrdinov 129/26, ktorá pôsobí v rámci svojich elokovaných pracovísk na vyššie zmienených materských školách na Obchodnej a Jarnej ulici, pri základnej škole na Obchodnej ulici a na Štúrovej ulici 490/3.
Na tradíciu stredného školstva v Sečovciach 1. septembra 2005 nadviazala "Spojená škola Kollárova 17, Sečovce", ktorá v sebe zlúčila obnovené gymnázium a bývalé Stredné odborné učilište strojárske vzniknuté v 80. rokoch pri národnom podniku Strojstav v Sečovciach, neskôr pretransformované na strednú odbornú školu so šírším než len strojárskym zameraním. Stredná odborná škola neskôr zriadila elokované pracoviská na Ulici dargovských hrdinov 71 a 118, Obchodná 164 a na Novej ulici 1690/11 od prevádzkuje internátne odborné učilište.
Šport.
Futbal.
Najstarším a v súčasnosti (2011) aj hlavným športovým klubom v Sečovciach je mestský futbalový klub FK Slavoj Sečovce, ktorý v sezóne 2010/2011 pôsobí v 3. lige. B-tím klubu, FK Sečovce "B" Dargov, sídli v obci Dargov a rovnako ako futbalový klub FK Roma Sečovce, ktorý združuje hráčov rómskej národnosti, súťaží v A skupine II. triedy.
Hádzaná.
Dlhodobú tradíciu mal v meste hádzanársky klub ŠKP Sečovce, ktorý dosiahol niekoľko úspechov slovenskej extralige a európskej Lige majstrov. Ale klub bol rozpustený roku 2007, kvôli existenčným problémom. Jeho skromným nástupcom je HK Veterán Sečovce, ktorý organizuje starších hráčov, najmä z bývalého ŠKP Sečovce. Väčšinu podujatí tvoria exhibičné turnaje.
Volejbal.
Jedným z klubov loptových športov je aj volejbalový klub VK Sečovce, hrajúci v trebišovskej Mestskej volejbalovej lige.
Tenis a bedminton.
V meste funguje tenisový klub TK "Senior" Sečovce, ktorý organizuje vlastné turnaje, a taktiež bedmintonový klub BK ZŠ Sečovce.
Atletika.
Sečovský atletický klub pravidelne organizuje súťaž vo vytrvalostnom behu Sečovská desiatka.
Jazdectvo.
Neolympijské športy majú zastúpenie aj v jazdeckom klube JK Noxwel, ktorý 4. až 5. septembra 2010 organizoval nultý ročník jazdeckých pretekov.
Poľovníctvo a rybolov.
Poľovníci sa organizujú v poľovníckom združení PZ Ternava. V meste sídli aj miestna organizácia Slovenského rybárskeho zväzu, Mo SRZ Sečovce.
Osobnosti mesta.
Rodáci.
"Zoznam významných osobností, ktoré sa narodili v Sečovciach alebo v Kochanovciach. Usporiadaný podľa dátumu narodenia."