Pstružník

 Pstružník je potok v Košickom regióne v meste Košice v mestskej časti Kavečany a v mestskej časti Sever obe v okrese Košice I a v obci Kostoľany nad Hornádom v okrese Košice-okolie. Je to pravostranný prítok Hornádu, ktorý ústi do Slanej na území Maďarska; má dĺžku 2,8 km. Je vodným tokom V. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-32-03-1486. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Čierna hora, geomorfologický podcelok Hornádske predhorie a geomorfologický celok Košická kotlina, geomorfologický podcelok Košická rovina.
Prameň.
Pramení v nadmorskej výške východne od intravilánu Kavečian v poľnohospodárskom extraviláne mestskej časti Kavečany.
Opis toku.
Tečie východným smerom poľnohospodárskym extravilánom, pri južnom brehu obteká pole s rovnomenným názvom "Pstružník" ležiace medzi brehom potoka a Budanovou ulicou, v nadmorskej výške vteká bez zmeny smeru do lesa spočiatku kombinovaného s poľnohospodárskymi pozemkami, ľavým brehom obteká pole "Stredné pece"; pravým brehom obteká vodojem, vo výške priteká na obecnú hranicu medzi Kavečanmi a Kostoľanmi nad Hornádom a zároveň aj na okresnú hranicu medzi okresom Košice I a okresom Košice-okolie; sleduje túto hranicu; vo výške vodný tok začína sledovať obecnú hranicu medzi Kostoľanmi nad Hornádom a mestskou časťou Košice - Sever až do ústia, vyteká z lesa a vteká do intravilánu Kostolian nad Hornádom; podteká cestu III/3390 z mestskej časti Sever cez Kostoľany nad Hornádom do Obišoviec a vo výške ústi do Hornádu ako jeho pravostranný prítok. Potok "Pstružník" nemá prítoky.
Preteká juhovýchodnou časťou katastrálneho územia Kavečany, od nadmorskej výšky až po ústie do Hornádu tvorí južnú hranicu obce Kostoľany nad Hornádom najprv v malom úseku s Kavečanmi a ďalej s mestskou časťou Sever; táto hranica je zároveň aj okresnou hranicou medzi okresom Košice-okolie a okresom Košice I.
Pramení, preteká a ústi na pomedzí geomorfologického celku Čierna hora, geomorfologického podcelku Hornádske predhorie s geomorfologickým celkom Košická kotlina a jej geomorfologickým podcelkom Košická rovina.
Pôvod názvu.
Hydronymum "Pstružník" má pôvod v charakteristickom výskyte rýb označovaných menom "pstruh" s významom "druh ryby z rodov Salmo a Oncorhynchus s výnimkou lososov s chutným mäsom žijúca v chladných horských bystrinách"; zo slovného základu apelatíva "pstruh" po doplnení formantom "-n-ík" bol utvorený jednoslovný nepredponový odvodený názov "Pstružník" ako súčasť skupiny názvov v slovenskej toponymii vrátane hydronymie. Porovnaj aj hydronymá napr. Kalník, Mútnik, Rudník, Smolník, Zlatník. Podobnú motiváciu pomenovania ako "Pstružník" majú aj potoky Pstružný potok a Pstruhový potok.
Názov vodného toku "Pstružník" bol štandardizovaný v roku 1975.
Hydronymum "Pstružník" bolo prenesené bez zmeny na pole "Pstružník" v pramennom priestore na pravom brehu potoka.
História názvu.
Pomenovací akt hydronyma "Pstružník" prebehol v slovenskom jazykovom prostredí zo slovanského apelatíva "pЬstrǫgЪ" → "pstruh". Po prisídlení maďarského obyvateľstva do okolia dnešných Košíc bol tento názov s dobovou modifikáciou prevzatý do maďarčiny; prevzatie sa uskutočnilo ešte pred prvou polovicou 12. storočia, lebo v tomto čase došlo v slovenčine k substitúcii "g → h". K roku 1261 sa viaže latinsky písaná listina s opisom hraníc, kde sa o území Horných Košíc uvádza, že ležia medzi Črmeľom, Pstružníkom (s podobou názvu "Pistrungus potoc") a Hornádom.
V 19. storočí sa objavila z pera kartografa podoba hydronyma "Strážnik", ktorá mohla byť motivovaná podobnosťou ťažko vysloviteľnej spoluhláskovej skupiny na začiatku hydronyma "Pstružník" pre kartografa neslovenského pôvodu ako aj prítomnosťou neďalekého vrchu s názvom "Stráža": 1820 "Straznyík", 1876 "Strážnik", 1952 "Strážnik". Od polovice dvadsiateho storočia sa používa výlučne podoba názvu "Pstružník".