Poľnohospodársky odpad

Poľnohospodársky odpad je tvorený zvyškami rastlín z poľnohospodárstva. Tento odpad pochádza najmä z orných pôd a záhradkárstva. Poľnohospodársky odpad zahŕňa všetky časti rastlín, ktoré sa nepoužívajú ako potrava pre ľudí alebo zvieratá. Hlavnou zložkou tohto odpadu sú stonky a listy.
Štyri najbežnejšie pestované poľnohospodárske plodiny na svete sú cukrová trstina, kukurica, obilniny a ryža. Celková váha všetkých týchto plodín je viac ako 16 500 miliárd kilogramov ročne. Keďže 80% z toho tvoria poľnohospodárske odpady, zostáva na celom svete množstvo desiatok tisíc miliárd kilogramov poľnohospodárskych odpadov. V EÚ sa ročne vyprodukuje asi 700 miliónov ton poľnohospodárskych odpadov.
Recyklácia poľnohospodárskych odpadov.
Poľnohospodárske odpady sú tvorené hlavne z celulózy, hemicelulózy a lignínu. Celosvetovo sa väčšina poľnohospodárskych odpadov spaľuje, buď ako biomasa v elektrárňach, alebo jednoducho na poliach. Spaľovanie poľnohospodárskych odpadov na poliach je stále bežné v krajinách ako Čína a India, kde žije tretina svetovej populácie. Namiesto toho, aby sa použili na výrobu nových produktov, sa cenné látky v poľnohospodárskych odpadoch menia na CO₂, smog a popol.
Dnes sa poľnohospodárske odpady čoraz častejšie používajú na nové aplikácie. Extrahujú sa z nich hlavne tri kategórie látok: proteíny, materiály obsahujúce celulózu a bioaktívne látky, ako sú esenciálne oleje a karotenoidy. Rastúca schopnosť izolovať tieto cenné látky v čistej forme podstatne zvyšuje ekonomickú hodnotu poľnohospodárskych odpadov.
Vplyv poľnohospodárskeho odpadu na životné prostredie.
Svetová populácia a počet chovaných zvierat neustále rastie z čoho pramení zvýšený dopyt po potravinách. Priemerný Európan spotrebuje denne 165 g mäsa. Od roku 1990 sa spotreba mäsa až zdvojnásobila. Na výrobu 1 kg hovädzieho mäsa je potrebných priemerne 25 kg krmiva. Výroba takéhoto množstva potravín taktiež prispieva k vzniku stále väčšieho množstva poľnohospodárskeho odpadu.
Vysoké množstvo poľnohospodárskeho odpadu môže mať negatívny vplyv na životné prostredie a jeho biotopy, napríklad prostredníctvom emisií skleníkových plynov, tvorby nepríjemných zápachov a toxických kvapalín, ktoré môžu infiltrovať vodné zdroje.
Časté a veľké množstvá spaľovania poľnohospodárskeho odpadu majú tiež negatívny vplyv na zdravie ľudí, ktorí sú vystavení toxickému smogu počas požiarov. Najmä na jeseň často vzniká po celom svete smog zo spaľovania poľnohospodárskeho odpadu. Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) označuje smog spôsobený spaľovaním poľnohospodárskeho odpadu ako jedno z najväčších zdrojov okolitého vzdušného znečistenia. Všetky formy znečistenia ovzdušia spoločne spôsobujú každoročne 7 miliónov úmrtí, vrátane 650 000 detí.
Okrem vplyvu na kvalitu vzduchu má pálenie poľnohospodárskeho odpadu na poliach negatívny vplyv aj na úrodnosť pôdy, hospodársky rozvoj a klímu. Absencia environmentálne priaznivého nakladania s poľnohospodárskym odpadom navyše vedie k utrpeniu zvierat, znečisťovaniu vody, hnojeniu a poklesu biodiverzity.
Podľa hierarchie odpadov je spaľovanie poľnohospodárskeho odpadu na výrobu energie menej environmentálne priaznivou metódou spracovania, ako ho recyklovať alebo znovu použiť. Navyše, spaľovanie na výrobu energie je možné urobiť iba raz, zatiaľ čo spotrebný tovar, ako napríklad papier vyrobený z poľnohospodárskeho odpadu, sa dá recyklovať ďalších sedemkrát.
Aplikácie.
Mnoho spoločností po celom svete využíva zvyškový poľnohospodársky odpad na výrobu nových produktov. Opätovné použitie poľnohospodárskeho odpadu je v súlade s požadovanou kruhovou ekonomikou.
V súčasnej ekonomike sa väčšinou používajú primárne suroviny. Poľnohospodársky odpad je sekundárnou surovinou - sú to zostávajúce odpadové prúdy z existujúceho priemyslu, ktoré môžu slúžiť ako suroviny pre nové aplikácie. Zvýšenie opätovného používania materiálov ako surovín pre výrobný proces prispieva k cieľu EÚ dosiahnuť kruhovú ekonomiku do roku 2050.
Kartón a papier
Poľnohospodársky odpad sa v spoločnosti PaperWise používa ako surovina pre udržateľný papier a kartón. Stonky a lístie, ktoré zostanú po zbere, sú spracované na surovinu pre papier a kartón. 
Celulóza potrebná na papier sa extrahuje z poľnohospodárskeho odpadu, čím sa nahradí časť celulózových vlákien z dreva čo znamená, že sa nemusia ťať ďalšie stromy na výrobu papiera. 
Papier a kartón vyrobený z poľnohospodárskeho odpadu spĺňa vysoké kvalitatívne normy a je k dispozícii aj ako tlačový papier. Využíva sa tiež na udržateľné obaly a ekologické kancelárske potreby.
Koža
Fruitleather Rotterdam využíva vyradené ovocie na výrobu kabeliek a topánok. Pretože 40 % ovocia nespĺňa tvarové či rozmerové požiadavky supermarketových reťazcov, veľa ovocia končí ako odpad. Fruitleather Rotterdam preto vyvinula ekologicky šetrný výrobný proces, ktorý premieňa ovocný odpad na udržateľný koži-podobný materiál.
Palivo
Vo Fínsku bolo založená spoločnosť, ktorá produkuje udržateľné palivo pre dopravu. Zdrojom sú hnojivá a poľnohospodársky odpad z Fínska a na výrobu paliva sa využíva bioplynová stanica.
Plasty
Švédska spoločnosť PlasticFri vyrába udržateľné biokompozity. Ich technológie umožňujú získať vláknité materiály z poľnohospodárskeho odpadu a nejedlých rastlín, ktoré slúžia ako ekologická alternatíva k plastu. Materiál PlasticFri neobsahuje škodlivé látky a je dokonale biologicky odbúrateľný.
Povedomie.
Poľnohospodári v rozvojových krajinách si nie sú vedomí alternatívnych aplikácií, a preto považujú spaľovanie za najlepšiu možnosť. Z tohto dôvodu sú potrebné rozsiahle osvetové programy na:
Poľnohospodársky odpad na Slovensku.
Vývoj množstva vyprodukovaných odpadov (celkový vznik odpadov) v sektore poľnohospodárstva bol za posledné roky nasledovný:
Aj na Slovensku sa nájdu ľudia, ktorí nerešpektujú zákon a odpadu z poľnohospodárstva sa zbavujú jeho spaľovaním. Okrem zákona o odpadoch to zakazuje aj zákon o ochrane prírody a krajiny, ako aj zákon o ochrane pred požiarmi. Envirorezort apeluje na občanov, aby sa vyhli takejto činnosti. Vypaľovanie trávy nielen ničí životné prostredie a zabíja živočíchy, ale môže spôsobiť aj obrovské hospodárske škody a ohroziť ľudské životy.