TV Markíza

Markíza je súkromná komerčná televízia, ktorá na Slovensku vysiela od 31. augusta 1996. Okrem vysielania samotnej Markízy prevádzkuje aj televízne stanice TV Doma (od roku 2009), TV Dajto (od roku 2012), Markíza International (od roku 2016), Markíza KRIMI (od roku 2022), Markíza Klasik (od roku 2024) a streamovaciu službu Voyo.sk (od roku 2011). Televízia sídli v Záhorskej Bystrici. V zmysle zákona o vysielaní a retransmisii je vysielateľ Markíza - Slovakia poskytovateľom televíznej programovej služby TV Markíza a ďalších, ktoré samy seba nazývajú skupina Markíza.
História, šírenie a sledovanosť.
História.
„Markíza je dieťaťom HZDS", tvrdila Emília Boldišová, ktorá bola v roku 1994 šéfkou tzv. licenčnej rady, ktorá Pavlovi Ruskovi odmietla dať vysielaciu licenciu, pretože zatajil spolumajiteľku zo zahraničia Sylviu Volzovú. Radu v decembri 1994 parlament odvolal a od novo vymenovanej rady Ruskova Markíza – Slovakia, Blatné, spol. s. r. o. licenciu získala 7. augusta 1995. Podľa Boldišovej vďaka za tento zvrat patrí vtedajšiemu predsedovi Národnej rady SR Ivanovi Gašparovičovi, jeho asistentovi Ľubošovi Juríkovi a Oľge Keltošovej. Rusko dodnes odmieta, že by Markíza dostala licenciu vďaka HZDS, hoci Vladimír Mečiar bol v roku 1991 na jeho svadbe.
Majitelia.
Rusko v roku 2018 tvrdil, že už od roku 1995 existovala zmluva, na základe ktorej tzv. malá Markíza (Markíza-Slovakia, Blatné), ktorá držala vysielaciu licenciu, zverila vysielanie tzv. veľkej Markíze (Slovenskej televíznej spoločnosti – STS). Odmenou pre majiteľov malej Markízy malo byť 10% zo zisku – teda 5% pre Ruska a 5% pre Volzovú. Podľa neho „Volzová nikdy majetkový podiel v TV Markíza nemala“. Ruskovým podporovateľom pre získanie licencie bol bývalý riaditeľ divadla Korzo '90 Ľubo Gregor. Podľa Gregora Rusko jemu a Zite Furkovej sľúbil v Markíze získať 15 až 20-percentný podiel. Furková na to mala aj zmluvu podpísanú Ruskom.
Už rok po získaní licencie v auguste 1996 bol na valnom zhromaždení Rusko odvolaný z funkcie konateľa spoločnosti Markíza-Slovakia. Rusko bol neskôr obvinený z prípravy vraždy Volzovej, ktorú podľa obžaloby mal objednať u M. Černáka na jeseň 1997. Pri svojej obhajobe v roku 2023 Rusko povedal, že o valnom zhromaždení 1996 nebol informovaný a jeho odvolanie nebolo platné a že by vraždou nedosiahol žiadny majetkový prospech.
V roku 1998 spoločnosť Gamatex získala pohľadávku Siloša Pohanku voči Pavlovi Ruskovi. Marián Kočner (Gamatex) uplatnením tejto pohľadávky právne získal rozhodujúci vplyv v Slovenskej televíznej spoločnosti (STS), ktorá spolu s americkou spoločnosťou CME (Central European Media Enterprises) prevádzkovala televíziu. Pôvodne CME Media Enterprises B.V., patrilo 49 % a 51% patrilo spoločnosti Markíza Slovakia. 18. augusta 1998 do areálu televízie v Záhorskej Bystrici prišiel Kočner s ochrankou obsadiť Markízu, čo bol viditeľný začiatok kauzy Gamatex. Spor o vlastníctvo obchodných podielov pokračoval až do začiatku roku 2000, dokedy si Rusko udržal funkciu generálneho riaditeľa. 
V lete 2000 sa spor Markízy s Gamatexom (Kočnerom) urovnal dvoma zmluvami. Prvú uzavreli na prevod s firmou A.D.A.M. (matka Gamatexu), M. Kočner dostal 40 miliónov korún, a Š. Ágh 40 miliónov korún. Druhou zmluvou prevzala Kováčikova Forza dlh Gamatexu 1 milión eur. Čím sa spor podľa Kováčika uzavrel a o zmenkách na 500 miliónov korún nevedel. Ruskovi vtedy pomohli podnikatelia Ján Kováčik a Milan Fiľo, ktorým Rusko odpredal väčšinu svojho 50-percentného podielu v televízii (od Ruska kúpila podiel spoločnosť A.R.J v septembri 2000). J. Kováčik (firma Media Invest) následne, v novembri 2001, odkúpil aj podiel S. Volzovej a stal sa väčšinovým vlastníkom a konateľom televízie. Spolu s Ruskom mal vyše 40-percentný podiel, vyše 25 percent patrilo Fiľovi a zvyšok (menej ako 35%) CME. 
Definitívne vplyv v Markíze Rusko stratil v roku 2005, keď svoj zostávajúci podiel predal CME. Američania odvtedy ovládali v Markíza – Slovakia 80 percent. 
Markíza – Slovakia bola do 26. októbra 2006 51-percentným vlastníkom STS a po tomto dátume sa stala jej 100 % vlastníkom. Po získaní 100 % podielu Markízou – Slovakia v STS sa obe spoločnosti od januára 2007 zlúčili. Dovtedy boli vlastníkmi STS Markíza – Slovakia, spoločnosti A.R.J, a.s. so 46 %, Media Invest, spol. s r.o. s 20 % a CME Media Enterprises B.V. s 34 % podielom.
Zvyšných 20% v Markíze získali Američania v júli 2007, keď Kováčikovi a Fiľovi vyplatili spolu 1,9 miliardy korún (približne 60 miliónov €). Spoločnosť už vtedy bola vlastníkom licencie na televízne vysielanie platnej až do septembra 2019. Väčšinovým akcionárom CME bola firma WarnerMedia. CME pôsobilo vo viacerých krajinách a okrem iných vlastní aj českú TV Nova, ktorú ovládla prostredníctvom Vladimíra Železného v roku 1996. Podľa výpovede Radky Doehring v Kauze zmenky TV Markíza Rusko dostal za svoj podiel od CME 575 miliónov korún (približne 19 miliónov €). 
Čínska energetická a investičná skupina CEFC a slovensko-česká finančná skupina Penta Investments v decembri 2017 predložili ponuku vo výške 1,7 miliardy € na kúpu podielu v spoločnosti CME. Už v marci 2018 CEFC oznámila nezáujem o zvyšovanie svojho podielu a v apríli 2018 po problémoch CEFC s financovaním a vyšetrovaním jej šéfa v Číne sa vstup Penty do CME neuskutočnil.
28. októbra 2019 sa skupina PPF Petra Kellnera a CME dohodli na prevzatí. Informovali o tom obe zúčastnené strany. Podľa CME PPF zaplatí za prevzatie CME okolo 2,1 miliardy amerických dolárov. CME okrem Markízy a jej kanálov prevádzkuje televízne stanice aj v ďalších piatich krajinách, napríklad do jej portfólia patrí aj česká Nova. Dohodu najprv odsúhlasilo valné zhromaždenie CME a skoro po roku (6. septembra 2020) aj Európska komisia (transakcia bola Komisii oznámená 1. septembra 2020).
Vedenie, sledovanosť, program a príjmy.
V júli 2023 Markíza oznámila, že od 1. septembra 2023 nastúpi do funkcie jej generálneho riaditeľa a konateľa Peter Gažík. Peter Gažík má niekoľkoročné topmanažérske skúsenosti. Pôsobil napríklad šesť rokov ako generálny riaditeľ telekomunikačného operátora O2 Slovakia. Nahradil tak Matthiasa Setteleho, ktorý bol do funkcie menovaný 25. septembra 2013. Jeho predchodcovia sú vymenovaní v časti generálni riaditelia. Naposledy 15. februára 2015 zmenila Markíza celú staničnú grafiku. Predtým takéto zmeny robila častejšie.
Sledovanosť.
Krátko po svojom nástupe na slovenský mediálny trh sa TV Markíza stala najsledovanejšou televíziou a túto pozíciu trhového lídra si udržala aj v roku 2017 až do roku 2022. Už rok po svojom vzniku, teda v roku 1997, mala Markíza podľa výsledkov spoločnosti Visio 47 % podiel na trhu, STV vtedy spadla zo 40-percentného podielu na 20,5%. Najvyššiu sledovanosť prežívala Markíza v roku 1998 (v rovnakom roku sa odohrala kauza"Zachráňte Markízu"), keď na slovenskom trhu dosiahla 80-percentný podiel z príjmov z predaja reklamy (79,3 % z 2,5 mld. Sk) a 60-percentnú sledovanosť.
Skupina Markíza dosiahla v roku 2021 priemerný trhový podiel 22,5 % (sledovanosť za celý deň), ktorá je pod priemerom sledovanosti v Rumunsku, Bulharsku a Slovinsku, kde CME tiež podniká. Najúspešnejšou televíznou skupinou na slovenskom trhu ostala Markíza aj v prvom polroku 2022 (počas januára až júna 2022). Sledovanosť stanice Markíza bola 16 %, JOJ 13% Jednotka RTVS 6,5 %. Spolu slovenské televízie sledovalo 54 percent populácie, české 9 %, maďarské 4 % a ostatné 32 %. Sledovanosť v máji 2023 v porovnaní s májom 2022 vzrástla skupine JOJ o 5,9 percentu­álneho bodu a skupine Markíze ešte viac, keď po započítaní trojdňovej oneskorenej sledovanosti dosiahla priemerný celodenný trhový podiel 27,5 %. Aj v prvom polroku 2023 boli najsledovanejšie tri slovenské televízne skupiny: Markíza, JOJ a RTVS, ktoré získali celkovo podiel viac ako 61 percent u divákov vo veku 12 až 54 rokov podľa údajov PMT/Kantar Media. Samotné programy Markíza ani JOJ nedokážu samostatne osloviť ani 20% divákov, pomáhajú im však spriatelené programy. Napríklad skupina Markíza takto vďaka Doma, Dajto a Krimi získala takmer 10 percentuálnych bodov. Rozdiel medzi kanálmi Markíza ani JOJ je približne 5 percentuálnych bodov (Markíza je stále jednotkou na trhu). 
Program.
Základom programovej skladby sú cyklické relácie (seriály). Do vzniku konkurenčnej komerčnej televízie JOJ (2002) sa Markíze darilo monopolizovať svoje postavenie v uvádzaní úspešných zahraničných (aj seriálových) titulov, pozri nižšie napr. akvizície, telenovely. Pristupovala aj na podmienky barterového obchodu, keď platila namiesto peňazí svojim reklamným vysielacím časom (v rokoch 1996, 1997, 1998 boli filmy od spoločnosti 20-th Century Fox sponzorované Coca-Colou).
Príjmy.
Okrem úspešného predaja reklamného času (s tzv. garantovanou sledovanosťou) sa Markíze darilo robiť aj bartrové obchody, ktoré zvyšovali jej popularitu (program bol podriadený načasovaniu reklamných kampaní). 
Najvyšší zisk do roku 2019, podľa bývalej finančnej riaditeľky Radky Doehring mala mať Markíza v roku 2006, a to 550 miliónov korún (18,256 milióna eur). Vysoké výnosy dosahovala Markíza aj po vstupe TV JOJ na trh v roku 2002 a to až do roku 2008.
Podiel na reklamnom trhu.
Napriek konkurenčnému boju s televíziou JOJ v období 2012 – 2014 zostávala televízna reklama najväčším podielom vo výdavkoch na propagáciu a s ňou aj príjmy TV Markíza. V uvedenej správe boli príjmy z reklamy na internete v roku 2012 už 65,8 mil. Eur (zdroj IAB Slovakia), čo predstavovalo 22% z celkových výdajov na reklamu. V roku 2017 aj vplyvom výmeny vedenia a spoplatnenia bola Markíza lídrom na reklamnom trhu avšak odstup ostatných (aj internetových) konkurentov je minimálny. 
V roku 2019 mala Markíza v rôznych sektoroch a časoch trhový podiel 21% až 29%, čo predstavovalo náskok 4 až 7% pred konkurenčnou JOJ. Výsledky sú veľmi podobné ako v roku 2018, oproti ktorému si Markíza polepšila o menej ako 1%. Najsledovanejšími programami v roku 2019 sa stali film Psia duša, reality šou Utajený šéf a seriál Oteckovia.
Cena za televíznu reklamu na Markíze sa v roku 2020 zvýšila oproti roku 2019 priemerne o 14,8%. Cena za oslovenie 1 % divákov v nákupnej cieľovej skupine 12 až 54 rokov narástla z 1 350 na 1 550 eur.
V roku 2020 a najviac divákov dokázali osloviť najmä tri veľké skupiny staníc: Markíza, JOJ a RTVS, ktoré dosiahli spolu 58 percentný trhový podiel v kategórii starších ako 12 rokov. Najviac – 38% sledovalo Ostatné TV, Markíza dosiahla 19,8%, TV JOJ 13,7%, Jednotka 8,0%
Hlavná spravodajská relácia.
Televízne noviny (TV Markíza) sa vysielajú každý deň so začiatkom o 19:00. Pri príležitosti 25 rokov od začiatku vysielania Markízy, v auguste 2021, Henrich Krejča povedal: "„Naše Televízne noviny zasiahli najmenej jednu generáciu, a myslím si, neskromne povedané, že aj naše správy sú súčasťou ich života.“" Do konca roka 2009 bolo hlavné večerné spravodajstvo vysielané v dvoch dvadsaťminútových reláciách – Televízne noviny a Dnes, medzi ktorými bola reklama. Od januára 2010 boli Televízne noviny 40-minútové a to bez reklamného brejku. Prerušiť spravodajstvo reklamným brejkom umožnila nová legislatívna úprava, ktorá zapracovala odporúčania EÚ a tak 1.2.2010 Markíza ako prvá na Slovensku prvýkrát prerušila hlavné správy reklamou. Generácia poslucháčov Markízy (Generácia M) si na to musela zvyknúť, pretože aj konkurenčná televízia JOJ zaviedla prerušovanie správ reklamou a to až natoľko, že v roku 2013 boli obidve za tento priestupok pokutované. Táto najdrahšia reklama v primetime bola obmedzená do roku 2018 pravidlom, že dovolených je najviac 12 minút reklamy za jednu hodinu (toto obmedzenie neplatí na vysielanie sponzorských odkazov). Od roku 2018 však vďaka zmene európskej legislatívy bolo toto pravidlo zrušené a novým limitom je maximálne 20 % pre reklamné vysielanie medzi 6. a 18. hodinou a rovnako 20 % v čase od 18. hodiny do polnoci. Podľa diskusií poslucháčov je úspechom Markízy, že do primetime spravodajskej relácie sa podarilo vtisnúť dva (prvý má 10 minút) reklamné bloky a ďalšie upútavky a tak Televízne noviny (do Počasia) v roku 2023 trvajú do 20:05, teda viac ako hodinu. 
Šírenie.
V DVB-T vysielaní bola Markíza do 31. decembra 2016 súčasťou 2. (komerčného) multiplexu s pokrytím pre 86 % obyvateľov. Od 19. júna 2017 už ako súčasť spoplatnenej Towercom Plustelky v 4. multiplexe. Sledovať Markízu teda môžu už len platiaci diváci. Podľa informácií z prostredia Asociácie prevádzkovateľov káblových telekomunikácií si Markíza od nich pýta mesačne približne jedno euro. Túto cenu (jedno euro mesačne za zákazníka) potvrdil aj riaditeľ Settele pri vyjednávaní o zvyšovaní cien s UPC. Zmluva Markízy s "„"UPC sa skončí 30. júna 2023 a ak nedôjde k opätovnému vyjednaniu dohody, 134-tisíc zákazníkov UPC stratí prístup k staniciam Markízy""." Koncom júna 2023 sa však UPC a Markíza dohodli a podpísali vzájomne prijateľnú viacročnú zmluvu. 
Archív a reklama.
Archív Markízy po dobu asi 7 dní je súčasťou platených ponúk väčšiny televíznych operátorov. Na Slovensku sa meria aj odložená sledovanosť, čo je sledovanosť titulov, ktoré pozerajú ľudia práve v archíve. Pretože ceny reklamy sú závislé na sledovanosti (Markíza argumentuje pred inzerantami tzv. garantovanou sledovanosťou) je pre Markízu nevýhodné ak diváci v archíve preskakujú reklamné bloky. Z podnetu Markízy v polovici roka 2019 nasadil Skylink blokovanie pretáčania dopredu ale po pár dňoch pretáčanie opäť povolil. Markíza ešte v roku 2020 od operátorov žiadala, aby blokovali pretáčanie Takúto klauzulu má v zmluvách s operátormi, doteraz ju však neuplatňovala. V auguste 2023 Markíza oznámila televíznym operátorom, že budú musieť obmedziť pretáčanie obsahu pre divákov v TV archíve a to od 1. februára 2024. V minulom období Markíza navrhovala uplatnenie dvoch možných riešení: kompletné blokovanie pretáčania obsahu počas posledných troch dní alebo iba zákaz pretáčania reklamy počas troch dní. Ako dosiahnuť druhú možnosť na všetkých platformách všetkých operátorov doteraz nie je známe a predpokladá spresnenie súladu s vysielacími plánmi.
Požiadavku Markízy hodnotia TV operátori ako nešťastný krok namierený proti zákazníkom. Po tlaku na vyradenie českých staníc sa podľa 4ka (Swan) si chce Markíza ponechať všetky benefity a všetky náklady i negatívnu emóciu zákazníka si majú odniesť operátori. „Zakázanie pretáčania oslabuje funkcionality IPTV a tým pádom napomáha aj k prechodu na streamovacie služby. Čo opätovne vyhovuje CME a jeho lokálnemu obsahu, napríklad na Voyo.“
Web.
Okrem domovskej stránky televízie (markiza.sk) v roku 2013 vytvorili portál TVnoviny.sk, ktorý zjednotil predchádzajúce webové projekty ako boli Ekonato.sk, MyŽeny.sk a Športovénoviny.sk ako sekcie v rámci TVnoviny.sk. "„Cieľom bolo skonsolidovať celý traffic pod jeden portál a posilniť postavenie našej vlajkovej lode – dôveryhodného spravodajského webu."" To sa Markíze podarilo a aj vďaka množstvu zamestnancov online a televíznych redakcií, TVnoviny predbehli v počte reálnych používateľov samotnú Markízu.sk a spolu s ňou sa tak stali v roku 2021 siedmim najsilnejším prevádzkovateľom a aj v roku 2022 si udržal odstup pred ďalšou televíziou Joj. Obidve televízie však zaostávajú za najnavštevovanejšími slovenskými portálmi Aktuality.sk, Zoznam.sk a ďalšími. 
Kritika.
Markíza nebola klasickou komerčnou televíziou. Nahrádzala verejnoprávnu televíziu a šikovní televízni reportéri s ambíciami ovplyvňovať politickú prevádzku našli uplatnenie najmä tam. Markíza nebola politicky neutrálna, čo sa javilo ako zaujímavé, často aj pre spoločnosť užitočné, ale malo to svoje úskalia. Aj politické, keďže sa Markíza stávala aktívnou účastníčkou politického súboja.