Exékias

Exékias alebo Exsekias ("Exékias, Eksekias") bol grécky hrnčiar a maliar v 6. storočí pred Kr. Je považovaný za najlepšieho umeleckého výrobcu čiernofigúrových váz.
Exékias pochádzal zrejme z Atén. Jeho činnosť sa datuje do rokov 550 až 530 pred Kr. Zoznam britského klasického archeológa J. D. Beazleyho obsahuje osemnásť jeho amfor, kalichový kratér, hydriu a dva náhrobné terakotové pinax (so zlomkami amfor i iných nádob až 132 kusov). Exékias bol tiež autorom niekoľkých nových tvarov váz. Je známych niekoľko jeho signatúr, kde sa podpisuje:
Dvakrát sa ale podpísal "Εχσεκιας εγραφσε καποεσε με" (Exsekias maľoval a urobil ma): preto sa predpokladá, že Exékias na rozdiel od mnohých iných významných umelcov vykonával činnosť maliara i hrnčiara.
Vo svojich maľbách sa prejavil predovšetkým epickou vážnosťou námetov, prísnosťou kresby a kompozíciou. Zdobí nádoby menších a stredných rozmerov, čaše a predovšetkým "stolové amfory", kde sú výjavy s dvoma alebo tromi osobami zobrazené s bezprecedentnou dramatickou a psychologickou silou.
Najvýznamnejšie diela.
Slávna je jeho amfora zobrazujúca Achilla a Aianta ako hrajú kocky. Achilles a Aias tu na chvíľu zabudli na vojnu a pohrúžili sa do hry, no stále sú ozbrojení, pripomínajú hrdinskú atmosféru Iliady. Pritom postavy spája len mohutný oblúk zhrbených chrbtov a prekrížené oštepy, ktoré zhmotňujú sústredenosť pohľadov.
Exékiovo hrnčiarske ako aj maliarske majstrovstvo ilustruje aj amfora s čiernofigúrovou maľbou Achilla a Pentesileie, kráľovnej Amazoniek. Táto amfora má krásny čistý tvar (amfora so zúženým krkom), jej vydutie ozdobuje maľba zobrazujúca tragický boj Achilla a Penthesileie. Podľa gréckych mýtov Achilles kráľovnú zabije zásahom oštepu, ale vo chvíli smrti sa mu vidí taká krásna, že sa do nej vášnivo zamiluje. Horko ju oplakal a dal ju pochovať na brehu rieky Skamandros. Amfora je vystavená v Britskom múzeu v Londýne.
Jeho ďalším slávnym dielom je miska (čaša – kylix) znázorňujúca boha Dionýza v loďke. Vnútro tejto čiernofigúrovej misky má ako podklad po prvýkrát koralovočervený, na zovňajšku je pomaľovaná očami (miska s očami) Čiernofigúrová maľba vznikala tak, že maliar pred vypálením naniesol na vázu čierne postavy a potom vyryl vnútornú kresbu, ktorú oživil bielou a červenou farbou. Po vypálení mali postavy kovovolesklú čiernu farbu na červenooranžovom podklade. Vyskytujú sa však i iné farby, najmä biela pre holé časti ženských tiel a fialová pre ornamenty.
Medzi jeho maliarske diela na amforách patrí aj Aias pripravujúci sa na samovraždu, Dioskúrovia vracajúci sa domov k rodičom Léde a Tyndareovi (na maľbe chlapec prináša nový odev pre Kastora, Pollux, ktorý sa už zbavil svojho starého na cestách poškodeného odevu, sa hrá s rodinným psom), Hérakles bojujúci s nemejským levom a mnohé iné (i ním zdobené fragmenty z váz). Jeho hrnčiarskym dielom je kalichový kratér, ktorého vzostupná vlnitá krivka pripomína kalich kvetu.
Zoznam jeho diel.
Očíslovaný zoznam diel Exékia od Johna D. Beazleyho, diela s x neboli ešte Beazleymu známe, alebo ich Exékiovi nepripisoval.
"Amfory so zúženým krkom"
"Panathenajská amfora"
"Baňaté amfory"
"Hydria"
"Kalichový kratér"
"Stĺpikový kratér"
"Dinos"
"Pinax"