burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Košice – mestská časť Západ

Košice – mestská časť Západ (iné názvy: Košice-Západ, Západ, Terasa alebo v minulosti Nové mesto) je počtom obyvateľov najväčšia mestská časť Košíc a súčasť okresu Košice II. Je to sídlisková zástavba sídliska Nové mesto - "Terasa" a zvyšky pôvodnej zástavby rodinných domov na južnom okraji mestskej časti. Západ je po bratislavských mestských častiach Petržalka, Ružinov, Staré Mesto a Nové Mesto, piata najobývanejšia mestská časť na Slovensku.
Polohopis.
Ulice.
V mestskej časti sa nachádzajú nasledujúce ulice:
Aničkin park, Bardejovská, Bernolákova, Blatná, Bratislavská, Brečtanova, Brigádnická, Brnenská, Čapajevova, Československého odboja, Čičky-Majer, Diamantová, Fialková, Gudernova, Hellova, Hodonínska, Hronská, Humenská, Idanská, Inžinierska, Ipeľská, Jantárové námestie, Jazmínová, Jedlíkova, Jihlavská, Karlovarská, Katkin park, Kežmarská, Konvalinková, Kremnická, Kysucká, Laborecká, Lesnícka, Lučenská, Ľudová, Markušova, Martinská, Matuškova, Medická, Michalovská, Mikovíniho, Moldavská cesta, Moskovská trieda, Muškátová, Narcisová, Nešporova, Obchodná, Ondavská, Opálová, Orgovánová, Petzvalova, Piešťanská, Plzenská, Poľovnícka, Popradská, Považská, Pražská, Robotnícka, Rožňavská, Rubínová, Ružínska, Ružomberská, Ružová, Sliačska, Smaragdová, Sokolovská, Stodolova, Stokrásková, Stropkovská, Šafárikova trieda, Štiavnická, Topásova, Topoľčianska, Toryská, Trebišovská, Tri hôrky, Trieda SNP, Trnavská, Uherova, Ulica obrody, Ulica pokroku, Ulica slobody, Ulica výstavby, Ungárova, Zuzkin park, Zvončeková, Žilinská.
Symboly obce.
Mestská časť Západ schválila uznesenie o symboloch s týmto znením:
Erb.
V striebornom štíte červené slnko striedavých lúčov, vyrastajúce spoza vysokého modrého vrchu preloženého troma zlatými polovičnými kolmi, vyrastajúcimi zo zlatej pažite.
Vlajka.
Vlajka má podobu v jednej štvrti od žrde štiepeného listu, ktorého žrďová časť je žlto – modro delená, vejúca časť pozostáva z dvoch pozdĺžnych pruhov bieleho a červeného. Vlajka má pomer strán 2:3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
História.
Na prelome 20. a 30. rokov minulého storočia sa začala výstavba rodinných domov (ulice Chmeľová, Hadová, Krížiková, Blatná, Robotnícka, Konvalinková, Zellova, Michalská, Píšťaľná, Mračná, Mišíkova, Tri hôrky, Guothova, Lastovičia, Slávičia, Senná, Široká, Rovná, Idanská, Bernolákova) pričom niektoré domy existujú ešte aj dnes. Dňa 22. februára 1962 začala výstavba sídliska Nové mesto, ľudovo nazývané Terasa. Na území dnešných Luníkov III. a IV. sa nachádzalo vojenské cvičisko. Výstavba pokračovala do roku 1971.
Kultúra a zaujímavosti.
Ubytovacie zariadenia.
Staršie hotely:
Novšie hotely:
Agrokruh

Agrokruh je systém určený na aplikovanie princípov trvalej udržateľnosti v pestovaní a distribúcii zeleniny, technická súčasť ktorého je zariadenie na obrábanie pôdy v riadku v tvare špirály. Autor systému, vynálezca a konštruktér zariadenia je ekologický pestovateľ zeleniny Ing. Ján Šlinský.
Úvod.
Koncepčne Agrokruh vychádza z mechanizmov súhrne označovaných pojmom agromost. Agromosty prinášajú zásadnú zmenu v racionalizácii práce v zeleninárstve: 
Agrokruh je modifikácia agromosta. V celej miere zachováva výhody uplatnenia tejto techniky, ale jeho konštrukcia je jednoduchá.
Výrazné zjednodušenie konštrukcie sa dosahuje zmenou tvaru obrábanej parcely a organizácie porastu. Agrokruh obrába parcely kruhového pôdorysu, na ktorých vytvára riadok skrútený do tvaru špirály, ktorá vzniká kinematickým spojením kruhového pohybu mostového ramena okolo osi v strede parcely s lineárnym pohybom závesu náradia po dĺžke mostového ramena.
Konštrukcia Agrokruhu.
Agrokruh tvoria tieto konštrukčné celky: 
Rameno mosta tvorí rúrková priehradová zváraná konštrukcia trojuholníkového prierezu. Dĺžka ramena mosta je z pohľadu optimálneho pomeru nákladov na konštrukciu a veľkosti obrábanej plochy 18 m, priemer obrábanej parcely 36 m a plocha 1072 m². 
Pojazdové ústrojenstvo tvorí jednoosovým podvozok uložený na vonkajšom konci ramena mosta. Pohon podvozka zabezpečuje elektromotor s príkonom 0.75 kW cez variátor obrátok, ktorý umožňuje plynulé regulovanie rýchlosti pohybu ramena mosta.
Záves náradia je v podstate vozík, ktorý sa pohybuje po spodnej časti ramena mosta za pomoci valcových nábojov odvaľujúcich sa po jeho spodných pozdĺžnikoch. Stredná časť je napevno uložený podstavec v strede parcely, na ktorom je pripevnená os, okolo ktorej sa rameno mosta krúti. Uloženie ramena mosta je na kužeľových ložiskách. Na osi je uložený rozvádzač závlahovej vody, krúžkový elektricky zberač a pevné reťazové koleso pohonu závesu náradia. Pohonná jednotka (energetický zdroj) môže byť riešená mechanicky alebo živou silou.
Opis činnosti.
Cez spodnú časť ramena mosta sa po celej jeho dĺžke vedie valčeková reťaz cez pevné reťazové koleso na osi v strede parcely a reťazové koleso uložené na vonkajšom konci ramena mosta, ktoré sa krúti voľne. Konce valčekovej reťaze sú pripojené na závese náradia. 
Pohybom ramena mosta sa valčeková reťaz odvaľuje po pevne uloženom reťazovom kolese a ťahá záves náradia. Ten sa pri jednej obrátke ramena mosta, okolo osi v strede parcely posunie na vzdialenosť, ktorá sa rovná obvodu použitého reťazového kolesa, pevne uloženého na osi v strede parcely. Výslednica týchto pohybov je riadok v tvare špirály s maximálne presným rozstupom jej jednotlivých vrstiev.
Košice – mestská časť Barca

Košice – mestská časť Barca (iné názvy: Košice-Barca, Barca; v minulosti aj "Barča", ) je mestská časť Košíc, súčasť okresu Košice IV. V minulosti to bola samostatná obec, rozširovaním Košíc sa s nimi zlúčila v druhej polovici 20. storočia.
Dejiny.
Pravekí ľudia sa živili zbieraním plodov a najmä lovom mamutov (z tejto činnosti pochádza ich názov - "lovci mamutov") a na sezónnych táboriskách aké poznáme medzi inými z Barce pri Košiciach, si začali budovať chatrče z prútia.
Symboly obce.
Mestské zastupiteľstvo v Košiciach uznesením č. 1201/2006 na svojom XXV. rokovaní dňa 26. októbra 2006 v súlade so zákonom o obecnom zriadení schválilo Všeobecne záväzné nariadenie mesta Košice č. 82 o erbe a vlajke mestskej časti Košice-Barca.
Erb.
V červenom štíte z položeného, hrotom vľavo smerujúceho lemeša vyrastajú tri klasy sprevádzané dvomi hviezdami, všetko zlaté. 
Vlajka.
Vlajka mestskej časti pozostáva z dvoch pozdĺžnych pruhov vo farbách červenej a žltej, list je lemovaný žlto – modro deleným lemom. Vlajka má pomer strán 2:3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Polohopis.
Ulice.
Abovská, Andraščíkova, Barčianska, Borodáčova, Bronzová, Cínová, Cirbusovej, Čkalovova, Fándlyho, Gavlovičova, Hečkova, Horovova, Hraničná, Chrómová,Kapustná, Kostrova, Krátka, Kubíková, Ľanová, Matičná, Medená, Močiarna, Mosadzná, Nám. mladých poľnohospodárov, Niklová, Ovocná, Pokojná, Poničanova, Pri stanici, Pri pošte, Pri vagovni, Radlinského, Strieborná, Svetlá, Svetlá pusta, Teplého, Timravy, Turnianska, Ulica Osloboditeľov, Vozárova, Za školou, Zborovjanova, Zemianska, Zinková.
Vodné toky.
Myslavský potok
Kultúra a zaujímavosti.
Múzeá.
K mestskej časti Barca patrí aj Múzeum letectva a Letisko Košice.
Parky.
Na území mestskej časti sa nachádza park o veľkosti , ktorý v minulosti patril medzi najkrajšie parky bývalej Abovskej stolice. Jeho súčasťou je aj jazierko nachádzajúce sa priamo v parku.
Doprava.
Autobusové linky č. , a električkové linky č. a .
Košice – mestská časť Juh

Košice – mestská časť Juh (iné názvy: Košice-Juh, Juh; pôvodne ) je mestská časť Košíc, súčasť okresu Košice IV.
Polohopis.
Časti obce.
Za socializmu sa vyčleňovali sídliská:
Symboly obce.
Mestské zastupiteľstvo v Košiciach uznesením č. 33/2007 na svojom II. rokovaní dňa 22. februára 2007 v súlade so zákonom o obecnom zriadení schválilo Všeobecne záväzné nariadenie mesta Košice č. 89 o erbe a vlajke mestskej časti Košice-Juh.
Erb.
V modrom štíte tri zlaté ľalie (2,1) a tri strieborné rondely (1,2).
Vlajka.
Vlajka má podobu v jednej štvrti od žrde štiepeného listu, ktorého žrďová časť je žlto – modro delená, vejúca časť pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov červeného, modrého, žltého a červeného. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu. 
História.
Značné časti boli prestavané v 50. - 70. rokoch minulého storočia (Sídlisko Juh, Juhovýchod)
Politika.
Stavby.
Pamiatky.
Najstaršou známou stavbou na území Mestskej časti Košice-Juh je Kostol svätého Ducha (alebo tiež "Špitálsky kostol sv. Ducha"), postavený v roku 1733. Druhým výnamným kostolom je Kostol Kráľovnej pokoja z roku 1939.
Košice – mestská časť Krásna

Košice – mestská časť Krásna (iné názvy: Košice-Krásna, Krásna; v minulosti "Krásna nad Hornádom" a "Opátska (Opácka)", ) je mestská časť Košíc, súčasť okresu Košice IV.
Prvá písomná zmienka o obci Krásna pochádza z roku 1143. Po druhej svetovej vojne sa stala súčasťou mesta Košice. V Krásnej žije okolo 5 600 obyvateľov a dodnes si sčasti udržiava vidiecky charakter.
Symboly obce.
Mestské zastupiteľstvo v Košiciach uznesením č. 84/2007 na svojom IV. rokovaní dňa 26. a 27. apríla 2007 v súlade so zákonom o obecnom zriadení schválilo Všeobecne záväzné nariadenie mesta Košice č. 90 o erbe a vlajke mestskej časti Košice-Krásna.
Erb.
V modrom štíte vpravo na striebornom kamennom stĺpe strieborné osemspicové koleso, vľavo zlatý lev v rovnakej zbroji, v labách so striebornou tŕňovou bezlistou vetvičkou ukončenou tromi červenými zlatostrednými a striebrokalíšnymi ružami. 
Vlajka.
Vlajka má podobu v jednej štvrti od žrde štiepeného listu, ktorého žrďová časť je žlto – modro delená, vejúca časť pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov bieleho, modrého, bieleho, modrého, červeného, žltého a červeného. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu. 
Polohopis.
Ulice.
1. mája; Adamova; Baničova; Beniakova; Bezručova; Edisonova; Feketeova pažiť; Goldirova; Golianova; Harčarova; Horná; K majeru; Keldišova; Kertésova; Kladenská; Konopná; Krajná; Križinova; Lackova; Minská; Mozartova; Na pažiti; Nábrežná; Opatska; Orná; Pasienková; Piesočná; Pollova; Prašná; Pri Hornáde; Rehoľná; Rybárska; Smutná; Sv. Gorazda, Štrková; Tatarkova; Ukrajinská (prechádza Krásnou ako pokračovanie Slaneckej cesty z časti Nad Jazerom);Urbárska, Vyšný dvor; Zelená; Žiacka.
Názov.
Vývin názvu obce
Hospodárstvo a infraštruktúra.
Doprava.
Autobusová: linky ,
Košice – mestská časť Šebastovce

Košice – mestská časť Šebastovce (iné názvy: Košice-Šebastovce, Šebastovce; v minulosti "Žebeš", ) sú mestská časť Košíc, súčasť okresu Košice IV.
Polohopis.
Ulice.
Šebastovská, Podbeľová, Bazalková, Repíková, Rozmarínová, Prasličková, Papradia, Harmančeková, Ďatelinová, Levanduľová, Šalviová
Vodné plochy.
Močiar, chránené krajinné územie
Dejiny.
Pôvodne samostatná obec neskôr pripojená k mestu Košice.
Politika.
Obecné zastupiteľstvo.
Obecné zastupiteľstvo má 5 poslancov.
Obyvateľstvo.
Veľkou väčšinou slovenskej národnosti a katolíckeho vierovyznania.
Košice – mestská časť Vyšné Opátske

Košice – mestská časť Vyšné Opátske (iné názvy: Košice-Vyšné Opátske, Vyšné Opátske; v minulosti "Opatovce", ) je mestská časť Košíc, súčasť okresu Košice IV.
Symboly obce.
Mestské zastupiteľstvo v Košiciach uznesením č. 1202/2006 na svojom XXV. rokovaní dňa 26. októbra 2006 v súlade so zákonom o obecnom zriadení schválilo Všeobecne záväzné nariadenie mesta Košice č. 83 o erbe a vlajke mestskej časti Košice-Vyšné Opátske.
Erb.
V zlatom štíte nad červenou, strieborným brvnom preloženou dolnou tretinou modrá, jablku podobná slivka na dvojlistej stopke rovnakej tinktúry. 
Vlajka.
Vlajka má podobu v jednej štvrtine od žrde štiepeného listu, ktorého žrďová časť je žlto – modro delená, vejúca časť pozostáva zo šiestich pozdĺžnych pruhov vo farbách modrej, červenej, modrej, bielej, červenej a bielej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu. 
Dejiny.
Kedysi samostatná obec, dnes mestská časť Košice-Vyšné Opátske.
Breza papierová

Breza papierová alebo breza papierovitá ("Betula papyrifera") je drevina z čeľade brezovité ("Betulaceae"). Má charakteristickú bielu farbu, rastie v pahorkatinách mierného pásma. Je to malý až stredne veľký strom.
Breza na Mišíkovej ulici

Breza na Mišíkovej ulici je breza papierovitá, ktorá sa nachádza na Mišíkovej ulici v Bratislave. Je chránená podľa "Všeobecne záväznej vyhlášky KÚ v Bratislave, 1/1996" z hľadiska kultúrneho, historického, vedeckého, krajinotvorného a estetického a pre jej zriedkavý výskyt.
Alpy

Alpy (z. latinského montes albes = "biele hory". Môže mať aj keltský pôvod: "alb" = vysoký, "alpa" = pohorie) sú najvyššie pohorie Európy, delia sa o ne Francúzsko, Taliansko, Švajčiarsko, Nemecko, Lichtenštajnsko, Rakúsko a Slovinsko.
Alpy sú klimatické a vodné rozhranie medzi strednou a južnou Európou. Vyvrásnili v rámci Alpínsko-himalájskeho vrásnenia v druhohorách a treťohorách. Pohorie naväzuje severne od Janovského zálivu na Apeniny, v širokom oblúku na západ obklopujú Pádsku nížinu, rozdvojujú sa pri Lac du Bourget na francúzsku a švajčiarsku Juru a končia po západovýchodnom výbežku stupňovite na východe pred západopanonskými horami a kopcami na Dunaji pri Viedni. Na severovýchode sú Alpy oddelené od geologicky podobných Karpát Viedenskou kotlinou, na juhovýchode prechádzajú do krasovitého Dinárského pohoria. Na severe klesajú do rakúskeho a nemeckého Predalpska. Na juh je klesanie do Pádskej nížiny strmšie. Celková dĺžka Álp od Janova po Viedeň je asi , šírka 150-, na východe do . Výška vrcholov v západných Alpách je zhruba medzi 3 000 až , vo východných Alpách o niečo nižšia. Najvyšší vrch Álp je Mont Blanc s výškou .
Geológia Álp.
Orogenéza Álp (Alpínske vrásnenie) nastala v dôsledku zrážky Apulskej a Euroázijskej platne, pri ktorej bol uzavretý sedimentačný priestor paniev oceánu Tethys. Najdôležitejšie horotvorné pohyby sa v Alpách udiali počas oligocénu a miocénu. Vrstvy hornín, ktoré sa v tejto oblasti nahromadili v priebehu druhohôr a paleogénu boli silným tlakom vytlačené zo skracujúceho sa priestoru na sever a v menšej miere aj na juh. Tlak spôsobil vznik veľkých prevrátených vrás tvorených hrubými morskými súvrstviami, ktoré sa cez seba kĺzali a vytvorili viacero hrubých príkrovov. Do týchto súvrství boli rovnako zavrásnené staršie (hlavne hercýnske) kryštalické horniny budujúce vyššie časti oblastí Mont Blancu, Matterhornu, Penninských Álp a Vysokých Taur.
Súčasný povrch bol v posledných dvoch miliónoch rokoch najviac ovplyvnený glaciálmi. Najmenej 5 ľadových dôb výrazne ovplyvnilo celú oblasť, vytvorilo množstvo horských jazier, údolí tvaru „U“ a na severe vytvorilo hladko modelovaný reliéf vápencových hôr. Posledných 10 000 rokov však horské ľadovce ustupujú, pričom po celej oblasti zanechávajú obrovské eratické kamene.
Daphne du Maurierová

Daphne du Maurierová (* 13. máj 1907, Londýn, Spojené kráľovstvo – † 19. apríl 1989, Par) bola britská prozaička a dramatička. Dej jej romantických príbehov prebieha väčšinou na pobreží Cornwallu.
Životopis.
Pochádzala z umeleckej rodiny. Jej otec, Gerald du Maurier, bol hercom a starý otec, George du Maurier, bol spisovateľom. Vyrastala v Londýne a Paríži, kde aj študovala. Keďže bola finančne nezávislá, venovala sa plachteniu a cestovaniu. Popritom písala svoje prvé príbehy. 
V roku 1928 vydala v známom vydavateľstve svoj prvý román "Duch lásky", ktorý jej okrem úspechu priniesol aj pozornosť jej manžela generála Fredericka Browninga. Svetový úspech získala najmä vďaka románom "Rebeka" a "Hostinec Jamajka", ktoré boli preložené do niekoľkých jazykov. Rebeku neskôr sfilmoval Alfred Hitchcock (v slovenčine pod názvom "Rebecca") a jeho filmová verzia bola dokonca úspešnejšia ako jej literárna predloha. Film dostal v roku 1944 Oscara. 
Romány a poviedky Daphne du Maurierovej sa vyznačujú hĺbkou. Využíva gotické, hororové a vedecko-fantastické motívy. Dej jej príbehov je zasadený väčšinou do anglického grófstva Cornwall. Spisovateľka žila v ústraní a od roku 1977 nenapísala žiadne dielo. V roku 1969 jej britská kráľovná udelila titul „dáma“.
Dielo.
Poviedky.
Poviedky Daphne du Maurierovej vyšli v rôznych zbierkach. V tomto zozname sú uvedené tituly podľa ich prvého vydania.
Rebecca

Rebecca je americký film, ktorý nakrútil v roku 1940 Alfred Hitchcock podľa románu britskej spisovateľky Daphne du Maurier "Rebeka". Ide o jeho prvý hollywoodsky film.
Dej.
Krásna a mŕtva Rebeka, prvá pani de Winter, dlho vrhá tieň na novú, mladú a neskúsenú paniu zámku v Manderley uprostred krásnej a tajomnej prírody na pobreží juhovýchodného Cornwallu. V dramatickom deji, ktorý sa v poslednej časti priam detektívne ženie k rozuzleniu, sa odhalí pravá príčina Rebekinej smrti.
Pozadie.
Hitchcock mal dlhé roky snahu získať právo nakrútiť film Rebeka, čo sa mu nakoniec podarilo. Ide o jediný Hitchcockov film, ktorý obdržal Oscara za najlepší film. Dostal ho však producent David O. Selznick. Selznick prehľadal celú Ameriku, aby našiel to správne miesto pre nakrúcanie filmu. Keďže sa mu to nepodarilo, bol nútený pracovať s miniatúrami.
Jednou z najstrašidelnejších postáv filmu je bezpochyby pani Danversová, ktorú vo filme stvárnila Judith Andersonová. Na podčiarknutie hrôzostrašnosti postavy využíva chôdzu. Pani Danversová sa akoby vznáša po chodbách a znenazdajky sa objavuje na nečakaných miestach, čím naháňa strach nielen druhej pani de Winter, ale aj divákovi.
O stvárnenie postavy druhej pani de Winter si Hitchcock vyberal medzi herečkami zvučných mien, akými boli Anne Baxterová, či Vivien Leigh, ktorá mala v tom období prežívať búrlivý vzťah s Sirom Laurencom Olivierom, ktorý stvárňoval v Rebeke postavu Maxa de Wintera. Nakoniec bola vybratá Joan Fontaine, ktorá si pri nakrúcaní filmu užila svoje. Na to, aby Hitchcock dosiahol správny výraz na jej tvári, narozprával jej, že ju všetci nenávidia.
Joan Fontaine bola vďaka tejto role nominovaná na Oscara za najlepšiu ženskú hlavnú rolu. Cenu však dostala Ginger Rogersová. 
Ani nominovaná Judith Andersonová, za najlepšiu vedľajšiu rolu, sa nedočkala tohto ocenenia.
Ceny.
1941 - Academy Awards, USA:
Cameo.
Hitchcock sa objavuje za telefónnou búdkou, potom, čo ju Jack Favell opúšťa. Pozri cameo rola.
Meniny na Slovensku

Meniny na Slovensku určuje "Oficiálne kalendárium" zostavené Kalendárnou komisiou pri Ministerstve kultúry Slovenskej republiky. Takmer každý deň prináleží aspoň jednému menu. Pôvodný zoznam bol vlastne kalendár svätých, keďže meniny boli pôvodne sviatkom svätca alebo svätice, ktorého meno človek nosí. Ľudia s daným menom oslavujú svoj sviatok (meniny) v tento deň. V slovenskej kultúre majú meniny menšiu ale podobnú dôležitosť ako narodeniny.
Zoznam mien priradených dátumu je obyčajne zverejnený v kalendári. Aj keď je v kalendári zobrazené len jedno alebo dve mená (zvýraznené tučným písmom), býva priradených aj viacero mien. Aj keď niektoré mená nie sú vytlačené v kalendári, môžu byť oficiálne dané dieťaťu.
Patrik (prvé meno)

Patrik je mužské krstné meno. Pochádza z latinského "patricius" „urodzený“, „patricijský“.
Pôvod a význam.
Pochádza z latinského "patricius" „urodzený“, „patricijský“.
Základ mena môžeme hľadať v 3 slovách: „Pater“ – otec, „Patricius“ – urodzený a „Patria“ – vlasť. Pôvodný význam mena sa odvádza od slov „Pater“ a „Patricius“, pričom treba podotknúť súvislosti s rímskym statusom patricijov. V doslovnom preklade sa meno Patrik vykladá ako – „ten, ktorého otec svoje otcovstvo uznal a vie sa o tom“. Slovenské meno Patrik je ale v neskoršej dobe odvodené od mužského mena Petrik, čo je pôvodná írska podoba.
Meniny.
Meniny má 6. júla.
Patrícia

Patrícia je ženské krstné meno. Pochádza z latinského "patricius", čo v preklade znamená „urodzený“, „vznešený“, „patricijský“. Meniny oslavuje spolu s Patrikom 6. júla. Patrícia má veľké predpoklady do budúcnosti. Už od staroveku sa vraví, že meno Patrícia bude mať dlhú životnosť. Znamená aj že v budúcnosti bude mať dostatok peňazí, dobrú prácu a skvelých ľudí okolo seba.
Alexandra

Alexandra je ženské krstné meno a obdoba mužského mena Alexander. Pôvod má v gréckom slove "Alexandros" s významom obranca mužov. Na Slovensku má meniny 2. januára.
Daniela

Daniela je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 3. januára.
Pôvod.
Pôvod tohto mena je z hebrejského Dáníel, čo znamená boh rozsúdil, boh je sudca.
Drahoslav

Drahoslav je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 4. januára.
Antónia

Antónia je ženské krstné meno. Je obdobou mužského mena Anton. Meno má pôvod v latinskom "Antonius", čo znamená popredná, vynikajúca. Na Slovensku má meniny 6. januára.
Severín (prvé meno)

Severín je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 8. januára.
Alexej

Alexej je mužské krstné meno. Ide o ruské meno z gréckeho "álexis", čiže pomoc, ďalej "alexein", čo označuje brániť, obranca. Na Slovensku má meniny 9. januára.
Dáša

Dáša alebo Daša je ženské krstné meno, ktoré pôvodne vzniklo ako domácka podoba mena Dagmar alebo Dagmara. Slovenské domácke podoby mena sú Dáška, Daška, Dášenka, Dašenka. Meniny na Slovensku má 10. januára.
Malvína

Malvína je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 11. januára.
Ernest

Ernest je mužské krstné meno. Pôvod má v staronemeckom "ernust" „vážny, čestný, rozhodný“. Meniny na Slovensku má 12. januára.
Radovan

Radovan je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 14. januára.
Meno slovanského pôvodu s významom radujúci sa, rozradovaný.
Dobroslav

Dobroslav je mužské krstné meno. Má slovanský pôvod a znamená „oslavujúci dobro“ alebo „slávny dobrotou“ alebo jednoducho „dobrý“. Meniny na Slovensku má 15. januára.
Kristína

Kristína je ženské krstné meno, má grécky pôvod a v preklade znamená „kresťanka“. Meniny na Slovensku má 16. januára. Medzi najčastejšie domácke a skrátené mená Kristíny patrí Kika, Kikuška, Tina.
Nataša

Nataša je ženské krstné meno. Vzniklo ako ruská domácka podoba mena Natália. Meniny na Slovensku má 17. januára.
Bohdana

Bohdana je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 18. januára.
Mužský variant tohto mena je Bohdan.
Erik

Erik je mužské krstné meno škandinávskeho pôvodu. Pôvod má v staronemeckých slovách "era" + "richi", ktoré znamenajú „ctihodný vládca“ alebo "ei" + "ríkr" – „večný vládca“. Meniny na Slovensku má 2. februára.
Blažej (prvé meno)

Blažej je mužské krstné meno gréckeho pôvodu. Pochádza z gréckeho mena "Blasios", čo znamená pravdepodobne „brblavý, nezrozumiteľne hovoriaci“. Meniny na Slovensku má 3. februára.
Zdenko

Zdenko alebo Zdeno je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 9. februára.
Dezider

Dezider je mužské krstné meno latinského pôvodu. Pochádza z latinského slova "desiderium" s významom „túžba“, „žiadosť“, meno teda možno chápať vo význame „vyžiadaný, vytúžený“, „žiadúci“. Meniny na Slovensku má 11. februára.
Valentín (prvé meno)

Valentín je mužské krstné meno latinského pôvodu. Pochádza z latinského slova "valere"/"valens" s významom „silný“, „energický“, „zdravý“. Meniny na Slovensku má 14. februára.
Alvinczyho agát

Alvinczyho agát je agát biely, ktorý rastie na Alvinczyho ulici v Košiciach. Bol chránený podľa "nariadenia NVmK, 78/1990" pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam. Strom sa ale momentálne nenachádza v evidencii chránených stromov.
Pravoslav

Pravoslav je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 15. februára.
Liana (prvé meno)

Liana je ženské krstné meno francúzskeho resp. latinského pôvodu, ako skrátený tvar mien Juliana, Liliana, Eliana a ďalších zakončených na . Meniny na Slovensku má 16. februára.
Meniny

Meniny alebo hovorovo meno určitej osoby je kalendárny deň, na ktorý pripadá sviatok svätca (zväčša deň úmrtia), ktorého meno táto osoba nosí. V katolíckom a pravoslávnom prostredí je to sviatok, protestantské cirkvi ho neslávia.
Jaromír (prvé meno)

Jaromír je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 18. februára.
Roman (prvé meno)

Roman je mužské krstné meno. Pochádza z latinského slova "Romanus", čo v preklade znamená „Riman“ alebo „rímsky občan“. Meniny na Slovensku má 23. februára.
Matej (prvé meno)

Matej je mužské krstné meno.
Pôvod a význam.
Pôvodne hebrejské meno Mattijah znamená „dar Boha Jahveho“. Staršou podobou mena je Matiáš. Neskôr sa z pôvodného mena odlíšila ešte podoba Matthaios, čiže Matúš.
Meniny.
Meniny na Slovensku má 24. februára.
Frederik

Frederik je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 25. februára.
Viktor

Viktor je mužské krstné meno. Pochádza z latinského "victor", čo znamená „víťaz“. Meniny na Slovensku má 26. februára.
Alexander (prvé meno)

Alexander je mužské krstné meno. Pochádza z gréckeho "alexandros", čo znamená ochranca mužov. Existuje aj jeho ženská obdoba, v podobe mena Alexandra. Na Slovensku má meniny 27. februára.
Albín

Albín je mužské krstné meno. Pôvod má v latinskom slove "albus" „biely“. Meniny na Slovensku má 1. marca.
Nositelia mena.
Albín Brunovský, slovenský maliar a grafik
Bohumil

Bohumil je mužské krstné meno. Toto slovanské meno vzniklo ako preklad gréckeho "Theophilos" (Teofil) „Bohu milý“. Meniny na Slovensku má 5. marca.
Fridrich

Fridrich je mužské krstné meno. Pôvod má v staronemeckých slovách "fridu"+"richi", čo znamená „mierumilovný vládca“. Meniny na Slovensku má 5. marca.
Radoslav

Radoslav je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 6. marca.
Mená Radoslav, Radoslava majú slovanský pôvod a význam mien je „radujúci(a) sa, sláviaci(a) radosť“. Nositeľov mužského mena oslovujeme Radko, Rado, Radino, Radík a Radoslavy oslovujeme Radka, Slávka.
Tomáš (prvé meno)

Tomáš je mužské krstné meno.
Meniny.
Meniny na Slovensku má 7. marca. Pôvodne bol slávený 21.12. a končili sa ním stridžie dni. V rímskej dobe sa v tomto čase oslavovali saturnálie.
Pôvod.
Pôvod má v hebrejskom slove "teóma" s významom „dvojča“.
Alan (prvé meno)

Alan je mužské krstné meno. Jeho pôvod je nejasný, pravdepodobne keltský, s významom "súlad, svornosť". Existuje aj jeho ženská obdoba, v podobe mena Alana. Na Slovensku má meniny 8. marca.
Gregor (prvé meno)

Gregor je mužské krstné meno. Pôvod má gréckom "grégoros", čo znamená „ostražitý“. Meniny na Slovensku má 12. marca.
Vlastimil

Vlastimil je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 13. marca.
Boleslav (prvé meno)

Boleslav je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 16. marca.
Eduard

Eduard je mužské krstné meno. Pôvodné anglické meno "Edward" pochádza zo staroanglických slov "ead"+"weard", čo znamená „mocný, bohatý strážca“ alebo „strážca majetku“. Meniny na Slovensku má 18. marca.
Jozef (prvé meno)

Jozef je mužské krstné meno. Pôvodne hebrejské meno "Jóséph" znamená „Boh pridá, rozhojní“. Meniny na Slovensku má 19. marca.
Víťazoslav

Víťazoslav je mužské slovanské krstné meno. Meniny na Slovensku má 20. marca.
Blahoslav

Blahoslav je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 21. marca.
Beňadik

Beňadik je mužské krstné meno. Je to slovenská podoba latinského mena Benedikt, ktoré vzniklo zo slova "benedictus" „požehnaný, blahoslavený“. Meniny na Slovensku má 22. marca.
Adrián

Adrián je mužské krstné meno. Je to slovenská podoba latinského mužského mena "Hadrianus" „muž od mora“. Staršia podoba mena je Hadrián. Meniny na Slovensku má 23. marca.
Marián (prvé meno)

Marián je mužské krstné meno.
Pôvod a význam.
Pôvod je hebrejský, kde sa odvodzuje od mena Mária alebo latinský, kde je odvodené od mena Marius.
Emanuel

Emanuel je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 26. marca.
Pôvod.
Pôvod mena Emanuel je biblický (hebrejsky "Immánú-el" – „Boh s nami“).
Prvý raz sa spomína v knihe proroka Izaiáša:
„Preto vám sám Pán dá znamenie: Hľa, panna počne a porodí syna a dá mu meno Emanuel!“ (Iz 7,14; parafrázované v Mt 1,23)
Externé odkazy.
Úvod ku knihe proroka Izaiáša
Miroslav

Miroslav je mužské krstné meno. Má slovanský pôvod a význam mena je „mier slávi“, „mierumilovný“. Meniny na Slovensku má 29. marca. Domáce prezývky: Mirko, Mirek, Mirco.
Benjamín (prvé meno)

Benjamín je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 31. marca. Je to pôvodom hebrejské meno, z hebrejského "ben-já-mín". Jeho význam je "syn pravej náuky", "milovaný syn".
Hugo

Hugo je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 1. apríla. Má nemecký pôvod a je to pôvodne domáca podoba mena Hubert, Hugbert ("slávy duchom", "duchaplný").
Richard (prvé meno)

Richard je mužské krstné meno. Má nemecký pôvod zo staronemeckých slov "richi + hart" s významom „mocný“, „tvrdý vládca“. Meniny na Slovensku má 3. apríla.
Verzie mena.
Verzie mena:
Izidor

Izidor je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 4. apríla.
Nositelia mena.
Medzi nositeľmi tohto mena boli napríklad:
Agát biely

Agát biely (iné slovenské názvy pozri nižšie; lat. "Robinia pseudoacacia"; staršie: "Robinia acacia", "Robinia communis", "Pseudoacacia pseudoacacia", "Acacia Robini") je drevina z čeľade bôbovité ("Fabaceae").
Názvy.
Iné slovenské názvy tohto druhu sú:
Z etymologického hľadiska sú všetky uvedené názvy obsahujúce aga-/aga-/aká- v konečnom dôsledku odvodené od lat. slova acacia resp. gr. akakia (t.j. akácia).
Opis.
Drevina, dorastajúca do výšky do 25 metrov. Má sivohnedú až hnedú, hlboko popukanú vrchnú vrstvu kôry. Konáre sú tŕnisté, s pevnými tŕňmi, striedavo olistené nepárno perovitými listami. Jednotlivé lístky sú oválne, celookrajné. Kvety sú ovisnuté strapce, bielej farby, so silnou vôňou. Kvety sa tvoria od mája do júna. Plodom je hnedý sploštený struk. Strom má stredne rozkonárenú nepravidelnú korunu. Voľne v prírode pravidelne a bohato nasadzuje množstvo semien, ktoré sa ľahko ujímajú. Pri šľachtení sa agát rozmnožuje najmä zelenými a koreňovými odrezkami pre cenné zachovanie dedičných vlastností. Okrem kvetov sú všetky ostatné časti agáta značne jedovaté. Príznakmi otravy je slinenie, nevoľnosť, preháňanie, bolesť hlavy, srdcová slabosť, pokles tlaku, kŕče, ochrnutie a smrť. V prípade otravy treba ihneď zabezpečiť lekársku prvú pomoc. Má rád teplo.
Headbanging

Headbanging (slangovo aj "metlačenie", "metlenie", "metla") je typ tanca, v ktorom sa hádže hlavou zo strany na stranu do rytmu hudby, väčšinou k heavymetalovej hudbe. Vizuálne je to efektívne, keď má človek dlhé vlasy.
Pojem „headbanger“ (metlák, metalista) bol prvýkrát spomenutý na turné Led Zeppelin v USA roku 1968. Počas koncertu ľudia v prvom rade metali hlavami do rytmu proti javisku.
Janko

Janko môže byť:
Jan

Jan môže byť:
Mikušovce

Mikušovce môžu byť:
Lev I. (pápež)

Svätý Lev I. () (* asi 400, Toskánsko† 10. november 461, Rím) bol taliansky duchovný a 45. pápež (v období rokov 440461).
Pred zvolením za pápeža.
Dátum ani miesto jeho narodenia nie sú jednoznačné; v súvislosti s dátumom je všeobecne prijímaný rok 400 a ako miesto narodenia sa udáva Toskánsko.
Už za svojich predchodcov Celestína I. a Sixta III. bol diakonom a predpokladá sa, že v rímskom duchovenstve zaujímal významné postavenie. Pôsobil ako pápežský vyslanec a na svojej misii v Galii ho zastihla správa o svojom zvolení za pápeža.
Lev I. zaujíma významné postavenie nielen v cirkevných ale i v svetských dejinách. Ako duchovný bol horlivým zástancom viery a jej rozširovateľom. Je doložené, že ešte pred svojím zvolením udržiaval písomný styk s cirkevným otcom Cyrilom Alexandrijským.
Na pápežskom stolci.
Za jeho pontifikátu sa uskutočnil chalcedónsky koncil (zvolaný cisárom Marcianom), ktorého jedným z výsledkov bolo, na základe dogmatického listu Leva I., prijatie tzv. chalkedonského vyznania viery. Na jeho základe bola uzákonená dogma o Božskom vtelení Ježiša Krista. Pápež v liste napísal, že Ježiš Kristus je jedna osoba, Slovo Božie, v ktorom sú trvalo spojené obe prirodzenosti Krista: božská a ľudská. Údajne po podaní výkladu otcovia koncilu zvolali, že ústami pápeža prehovoril samotný svätý Peter ("Petrus per Leonem locutus est").
Lev I. sa veľmi zasadzoval o primát Ríma v otázke cirkevných dogiem. Za rozhodujúci zdroj vieroučných prikázaní považoval Boha a Sväté písmo. Veľký význam prikladal pápež upevňovaniu kresťanstva v Španielsku, Galii a v Ilýrii. Lev I. je autorom viac ako stovky listov a deväťdesiatich šiestich kázní, v ktorých hlavnou témou je riešenie dogmatických sporov a poukazovanie na pápežovu autoritu ako nástupcu prvého pápeža sv. Petra.
V dejinách sa pozitívne zapísal i ako svetská osobnosť. Keď v roku 452 vyplienili Miláno kočovní Huni a obrátili svoje ťaženie na juh, Lev I., na prianie cisára Valentiniana III., vyšiel proti nim v ústrety. Neďaleko Mantovy prišlo k historickému stretnutiu pápeža s hunským vodcom Attilom. Pápežovi sa podarilo Attilu (za veľké výkupné) presvedčiť, aby Rím ušetril od plienenia. Nedokázal však zabrániť skaze Ríma pri vpáde Vandalov v roku 455. Svojím pričinením však dokázal presvedčiť ich vodcu Geisericha, aby obyvateľov Ríma ušetril na životoch.
Zomrel 10. novembra 461 v Ríme, kde bol aj v Konštantínovej bazilike pochovaný. Za svoje zásluhy o blaho cirkvi bol vyhlásený za svätého a v roku 1754 bol prehlásený učiteľom cirkvi. Spolu s neskorším pápežom Gregorom I. (590604) je jediným z pápežov, ktorému sa dostal prívlastok "Veľký". 
Zaujímavosť.
Stretnutie pápeža Leva I. s hunským vodcom Attilom pôsobivo zachytil na svojej rovnomennej freske ("Stretnutie pápeža Leva I. Veľkého s Attilom") renesančný umelec Raffaelo Santi v roku 1514. Maľba, vytvorená na objednávku Júliusa II., však bola dokončená až po jeho smrti. Lev I., idúci na koni, na maľbe však má portrétne črty svojho renesančného menovca, pápeža Leva X.
Filmová hudba

Filmová hudba je hudba, ktorá je špecificky skomponovaná alebo vytvorená pre použitie vo filme. Oproti nefilmovej hudbe sa vyznačuje výraznejšou dynamikou. Často býva pripravovaná nielen pre konkrétny film, ale dokonca napasovaná pre konkrétne scény vo filme.
Soundtrack je zaznamenaný zvuk sprevádzajúci vizuálne médium, skracované tiež na OST podľa anglického original sound trackpôvodná zvuková stopa. Soundtrack k úspešným titulom býva často vydaný aj samostatne na hudobnom albume.
Univerzitná sofora

Univerzitná sofora je sofora japonská, ktorá sa nachádza v areáli Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach. Je chránená podľa "nariadenia NVmK, 78/1990" pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.
Forma štátu

Forma štátu je spôsob organizácie štátnej moci a režim jej fungovania. Forma štátu má dve stránky - statickú a dynamickú. Statickú stránku formy štátu tvorí spôsob organizácie štátnej moci, kým dynamickú stránku zase režim jej fungovania.
Zložky formy štátu.
Pod statickú zložku formy štátu zaraďujeme formu vlády a štátne zriadenie. Do dynamickej zložky formy štátu patrí štátny režim, prípadne politický režim. Statická zložka obsahuje princípy, ktoré sú zakotvené v ústave a zákonoch, a v rámci každej krajiny vykazujú pomerne veľkú mieru stability. Naopak, dynamická zložka vyjadruje, akým spôsobom je moc skutočne vykonávaná, a to sa môže meniť po každých voľbách.
Forma vlády.
Forma vlády je najvýznamnejším prvkom formy štátu. Patrí sem sústava najvyšších orgánov štátu a vzťahy medzi nimi, a vzťahy medzi obyvateľstvom a štátom.
Štátne zriadenie.
Štátne zriadenie vyjadruje územno-organizačné členenie štátu a vzťahy medzi štátom a jeho územnými časťami. Tie môžu byť založené buď na nedeliteľnej (jednotnej) alebo delenej suverenite.
Štátny režim.
Štátny režim je vlastne súhrn metód vládnutia a metód výkonu štátnej moci. Obsahom je najmä postavenie človeka a občana a garantovanie jeho základných práv a slobôd.
Zoznam najväčších metropolitných oblastí

Na tejto stránke je zoznam 86 najväčších metropolitných oblastí na svete zoradených podľa počtu obyvateľov. Je to kontroverzná záležitosť, ktorá sa ťažko kvantifikuje. Čísla tu uvedené obsahujú prímestské oblasti, ktoré priamo obklopujú mesto a niekedy viacero väčších miest, ktoré môžu byť dosť blízko vedľa seba, takže fungujú ako jedna oblasť (napríklad Washington, D.C.-Baltimore).
Mexiko (rozlišovacia stránka)

Mexiko (po španielsky "México" alebo "Méjico") môže byť:
Lev I.

Lev I. môže byť:
Švajčiarska rétorománčina

Švajčiarska rétorománčina (iné názvy: rétorománčina (v užšom zmysle), romanši, romanche [vyslov:romanš], (švajčiarska) rumančina, rétorománčina kantónu Graubünden; v šv. rétorománčine "ruman(t)sch/roman(t)sch/romon(t)sch/romaun(t)sch/rumaun(t)sch"; v grižunskej rumančine "rumantsch"; po tal. "romancio", po nem. "Romanisch/Bündnerromanisch/Rätoromanisch", po franc. "romanche") je románsky jazyk z podskupiny rétorománske jazyky, ktorým sa hovorí vo švajčiarskom kantóne Graubünden (Grischun).
Vo Švajčiarsku sa jazyk v nemeckých verziách zákonov označuje ako "Rätoromanisch" , inak však bežne "Romanisch" alebo "Bündnerromanisch". Spoločný spisovný jazyk používaný na území švajčiarskej rétorománčiny od roku 1982 sa nazýva grižunská rumančina (rumantsch grischun).
Pozri aj rétorománčina.
Delí sa na tieto nárečia/idiómy (v zátvorke miestne názvy):
Obyvatelia kantónu Graubünden podľa jazykov (2000):
Oliver

Oliver je mužské krstné meno. Jeho pôvod je nejasný. Buď má germánsky pôvod zo staronemeckých slov "alp+richi", čo by znamenalo „vojsko elfov“ alebo je latinského pôvodu, zo slova "oliva", čo by mohlo znamenať „pestovateľ olív“. Meniny na Slovensku má 7. júla.
Ivan (prvé meno)

Ivan je mužské krstné meno. Je ruskou formou mena Ján, ktoré znamená „Boh (Jahwe) je milostivý“. Meniny na Slovensku má 8. júla.
Známi Ivanovia.
Slovensko.
IVAN KOVÁLIK
Furča

Furča môže byť:
Topoľ v mestskom parku

Topoľ v mestskom parku je topoľ biely, ktorý sa nachádza v Mestskom parku v Košiciach. Je chránený podľa "rozhodnutia ÚŽP Košice, 238/91-Bb" pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.
Stav dreviny.
V roku 2021 sa na kmeni zhruba 150 ročného stromu objavila drevokazná huba. Nachádza sa na severnej časti hlavného dvojkmeňa vo výške asi 10 metrov nad zemou. Mesto Košice sa preto rozhodlo pre expertízu zdravotného stavu tejto dreviny.
Veterinárske platany

Veterinárske platany sú platany javorolisté, ktoré sa nachádzajú v areáli Univerzity veterinárskeho lekárstva a farmácie v Košiciach. Sú chránené podľa "nariadenia NVmK, 78/1990" pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.
Jaseň pri Angeline

Jaseň pri Angeline je jaseň štíhly, ktorá sa nachádza v Košiciach. Je chránený podľa "nariadenia NVmK, 78/1990" pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.
Ginko na Masarykovej ulici

Ginko na Masarykovej ulici je ginko dvojlaločné, ktoré sa nachádza v Košiciach. Je chránené podľa "nariadenia NVmK, 78/1990" pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.
Hradište

Hradište môže byť:
Klimatické zmeny

Klimatické zmeny (iné názvy: zmeny klímy, zmeny podnebia; zmena klímy, klimatická zmena, zmena podnebia) sú prirodzené či antropogénne zmeny klímy Zeme väčšie než kolísanie klímy, a to buď Zeme ako celku alebo len nejakého regiónu. Niektorí autori (napr. sčasti IPCC) rozlišujú medzi pojmami:
Problémom takéhoto delenia je (popri čisto jazykovej problematickosti) skutočnosť, že nie je jasné, kam patria antropogénne zmeny klímy do 18. storočia.
Tento článok sa zaoberá primárne prirodzenými zmenami klímy. O antropogénnych zmenách pozri článok antropogénna klimatická zmena.
Charakteristika.
Pod zmenami klímy prirodzeného charakteru rozumieme najmä zmeny v minulých geologických dobách Zeme (milióny až stovky miliónov rokov), ľadové a medziľadové doby (desaťtisíce až milióny rokov), sekulárne zmeny (stovky rokov), niekedy aj nízkofrekvenčné kolísanie klímy (desiatky rokov). 
Zmeny klímy boli v minulosti podmienené driftom kontinentov, osciláciami v orbite Zeme (tzv. Milankovičove cykly), kolísaním solárnej konštanty, zmenami koncentrácie oxidu uhličitého v atmosfére, pádom obrovských meteoritov, mohutnými vulkanickými erupciami a pod. 
Zmeny podnebia ovplyvňovali aj vývoj ľudskej civilizácie. Ľudia na nich reagovali prispôsobením sa alebo sťahovaním sa na iné miesta. Počas poslednej doby ľadovej poklesli hladiny morí a ľudia mohli putovať medzi jednotlivými kontinentmi. Zem bola vystavená mnohým prírodným zmenám a katastrofám. Patrí medzi nich napríklad malá doba ľadová, ktorú zažila Európa na začiatku stredoveku.
Horovce

Horovce môže byť:
Podhradie

Podhradie môže byť:
Jalovec

Jalovec môže byť:
Chvojnica

Chvojnica môže byť:
Horná Ves

Horná Ves môže byť:
Neporadza

Neporadza môže byť:
Výbuchy v Londýne 7. júla 2005

V Londýne 7. júla 2005 sa od 8:51 do 9:47 miestneho času (9:51 – 10:47 nášho času) uskutočnila séria explózií v metre a v jednom autobuse. Britská polícia udáva 50 úmrtí a približne 700 zranených (8. júl 2005).
Fakty.
V čase, keď v hlavnom meste Spojeného kráľovstva rokovali lídri najvyspelejších krajín sveta a Ruska a deň po získaní letných olympijských hier, prišiel nečakaný útok. Začal sa niekoľko minút pred deviatou a v priebehu necelej polhodiny vybuchli ďalšie tri nálože v troch staniciach metra. Stanice boli po treťom výbuchu uzatvorené. V tej chvíli sa všetci domnievali, že dopravný kolaps súvisí s výpadkom elektriny. Pol hodinu na to vybuchla nálož v poschodovom autobuse na Russellovom námestí. 
Britský premiér Tony Blair ihneď opustil samit štátov G8 a zo Škótska odcestoval do Londýna. Neskôr oficiálne potvrdil, že podľa britskej vlády ide o teroristický útok. 
Doprava bola na niekoľko hodín odstavená. Tisíce ľudí bolo na niekoľko hodín zavretých v metre. Medzičasom sa vraj situácia zlepšila a všetci sú už z podzemia vonku. Doteraz sú odstavené niektoré stanice v Londýne a jeho okolí.
Správy o zranených a mŕtvych sa pre nedostatok informácií líšia. Hovorí sa o 52 mŕtvych a 700 ľahko a ťažko ranených ľuďoch.
Páchatelia.
Krátko po útoku úrady kategoricky zamietli možnosť, že by šlo o teroristický útok a ako príčinu uvádzali výpadok elektrického prúdu alebo zrážku dvoch vlakov. Scotland Yard však potvrdil prítomnosť minimálne jednej bomby vo vlaku. Britská vláda potvrdila, že ide o teroristický útok. 
Podľa nemeckého internetového denníka Spiegel ONLINE existuje priznanie od teroristickej organizácie blízkej al-Káida, v ktorom príslušníci tejto organizácie „varujú dánsku a taliansku vládu a ďalšie križiacke vlády“. O pravosti tohto priznania sa však pochybuje. Oficiálne nebolo ešte žiadne priznanie potvrdené. 
K teroristickým útokom v Londýne sa na internete prihlásila islamistická skupina, ktorá si hovorí Tajná skupina džihádu a Al-Káidy v Európe.
Vírová galaxia

Vírová galaxia (iné názvy: Špirálovitá galaxia M51, Messierov objekt 51, Messier 51, M 51, NGC 5194, Arp 85) je klasická špirálovitá galaxia v súhvezdí Poľovné psy. Bola objavená Charlesom Messierom 13. októbra 1773.
Táto galaxia sa nachádza blízko hviezdy Alkaid (eta UMa) zo súhvezdia Veľká medvedica. Táto galaxia tvorí s hviezdami Alkaid a Mizar takmer pravouhlý trojuholník s pravým uhlom pri hviezde Alkaid. Nájsť sa dá aj pomocou myslenej spojnice hviezd Alkaid a Cor Caroli. Galaxia leží v jednej štvrtine vzdialenosti od Alkaida k Cor Caroli. 
Vírová galaxia bola v skutočnosti prvou objavenou špirálovou galaxiou. Už 30-centimetrový ďalekohľad spoľahlivo zobrazí jej špirálovú štruktúru. Vírová galaxia má aj svojho sprievodcu, menšiu galaxiu NGC 5195, ktorú objavil v roku 1781 Messierov priateľ Mechain. Sú spojené medzigalaktickým mostom, ktorý je predĺžením špirálového ramena M51. Je zaradená v Arpovom katalógu podivných galaxií ako špirálová galaxia so sprievodcom. Vírová galaxia a jej sprievodca bývajú niekedy označovaní ako dvojitá galaxia. Obe galaxie sa k sebe približujú, až nakoniec splynú do jednej.
Babindol

Babindol je obec na Slovensku v okrese Nitra. Podľa sčítania v roku 2021 žilo v obci 762 obyvateľov, z toho 589 (77,3%) Slovákov, 126 (16,5%) Maďarov a nezistenú národnosť malo 35 (4,6%) obyvateľov.
V obci sa nachádza materská škola, potraviny, advokátska kancelária či pohostinstvo s letnou terasou. V dolnej časti Babindola sa nachádza kostol sv. Imricha postavený v rokoch 19021906. Kostol je najvýznamnejšou historickou pamiatkou v Babindole. 
Spojenie obce je zabezpečené pravidelnou autobusovou linkou z Nitry do Vrábel.
Branč (okres Nitra)

Branč je obec na Slovensku v okrese Nitra.  Podľa sčítania v roku 2021 má 83% obyvateľov slovenskú a 14% maďarskú národnosť.
V obci sa nachádza rímskokatolícky Kostol Navštívenia Panny Márie zo 17. storočia.
Čab

Čab je obec na Slovensku v okrese Nitra. V obci žije 793 obyvateľov. Rozloha obce je 815 ha. 
Miestne časti.
Obec sa skladá z nasledovných miestnych častí:
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1326.
Národnostné zloženie.
2001:
2011:
Poloha a prírodné podmienky.
Obec sa nachádza v okrese Nitra. Leží severozápadne od Nitry, v doline potoka Radošinka. Geomorfologicky je súčasťou Podunajskej nížiny, konkrétne jej celku Podunajská pahorkatina a časti Nitrianska pahorkatina.
Pamiatky.
V obci sa nachádza niekoľko kultúrnych pamiatok. V obci Čab sú nimi morový stĺp z roku 1773, kaplnka z roku 1889, zvonica z roku 1932. V miestnej časti Lahne sa nachádza zemianska kúria z konca 19. storočia. Súčasná obec vznikla oddelením od obce Nové Sady.
Tajná

Tajná je obec na Slovensku v okrese Nitra.
Melek

Melek je obec na Slovensku v okrese Nitra.
Názov obce Melek pochádza z Turecka a znamená anjel. Prvá písomná zmienka (podľa) pochádza z roku 1332 - 1337, kde sa píše, že to bola obec s farou a kostolom, jej názov bol Merlek. Obec leží v žitavskej doline, 26 km juhovýchodne od Nitry. Na východ od obce sa nachádza vodná nádrž vybudovaná v roku 1961. Na začiatku obce v roku 1991 založil obyvateľ obce súkromnú firmu UNICOM, ktorá je tam ešte do dnes. Za obcou sa nachádzajú vinice. V obci je materská škôlka spojená s kultúrnym domom. Prvá zmienka o najstaršom kostole v obci hovorí,že bol v 1647 zasvätený Svätému Mikulášovi. Ďalší kostol, ktorý tiež už nejestvuje, bol postavený v rokoch 1750 -1757 v barokovom slohu. Zasvätený bol Svätému Martinovi. V terajšej dobe dominuje obci rímskokatolícky kostol Krista Kráľa v nadmorskej výške 170 m, postavený v rokoch 1949 -1950.
Jelenec

Jelenec (do roku 1948: "Gýmeš") je obec na Slovensku v okrese Nitra.
Zhruba 5 km na sever od obce, na strmom kremencovom kopci Dúň (514 m n. m.), na južnom svahu pohoria Tribeč, sa nachádza zrúcanina hradu z 13. storočia.
Podľa sčítania v roku 2021 žilo v obci 2075 obyvateľov, z toho 1494 (72%) Slovákov, 450 (21,7%) Maďarov a nezistenú národnosť malo 113 (5,5%) obyvateľov.
Rumanová

Rumanová je obec na Slovensku v okrese Nitra.
Dejiny.
Pôvod názvu je neslovanský, pravdepodobne románsky. V roku 1994 bol pri obci nájdený kamenný meteorit. Obec bola 1. apríla 1945 vypálená ustupujúcimi nemeckými vojakmi. Zhorelo 6 domov.
Pamiatky.
Rímskokatolícky kostol Ružencovej Panny Márie z roku 1724, doplnený vežou v roku 1900. Posledná rekonštrukcia bola ukončená v roku 2009.
Kaštiel v Rumanovej.
Neskoroklasicistický kaštieľ postavený v polovici 19. storočia. Dvojpodlažná budova s podklenutým vysunutým balkónom na osi hlavnej fasády. Pod balkónom je arkádový vjazd. Na balkóne bolo romantické zábradlie zo 40. rokov 19. storočia.