Kauza zmenky TV Markíza

Obchodný spor (kauza Gamatex) firmy Mariana Kočnera proti Pavlovi Ruskovi o ovládnutie televízie Markíza v auguste a septembri 1998, skončil prekvapivo pokojne v roku 2000. Rusko v roku 2018 tvrdil, že spor s Gamatexom urovnal tým, že 11. júna 2000 podpísal štyri zmenky (dlžobné úpisy) v prospech Kočnera a Štefana Agha. Dve zmenky, každá na vtedajších 250 miliónov korún (8,3 mil. eur), plus ďalšie dve záručné biankozmenky (s nevyplnenou sumou). Existencia zmluvy z 30. júna 2000, ktorou sa Markíza stala vlastníkom spoločnosti Gamatex a Kočner získal okolo 100 miliónov korún bola dôsledne utajovaná až do roka 2016. Naopak, Kočner, zastupujúci firmu Správa a inkaso zmeniek, začal od roku 2015 (od mája 2016 súdne) vymáhať ďalšie milióny eur priamo od televízie Markízy, pretože Rusko bol bezmajetný. V apríli 2018 Kočner vyhral prvé súdne konanie v tejto veci. V máji 2018 podala Markíza trestné oznámenie na Kočnera a Ruska. Polícia obvinila Kočnera, Ruska a Štefana Agha z falšovania zmeniek. Od júna bol Kočner vo väzbe a od októbra 2018 bol obvinený a od marca 2019 stíhaný aj za vraždu Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej. Kauza vraždy odhalila tzv. "Kočnerovu Threemu", na ktorú sa odvolával v kauze vraždy prokurátor Ján Šanta na pojednávaní už v júli 2019. Súd povolil čítať odšifrovanú komunikáciu na pojednávaní v novembri 2019, keď bola celá komunikácia prepísaná. (Rusko bol monitorovaný náramkom od novembra 2018 a ešte obžalovaný z objednávky vraždy bývalej obchodnej spoločníčky Sylvie Volzovej.) Aj vďaka analýze Končerovej komunikácie v Threeme bolo najprv zistené, že sudkyňu Maruniakovú, ktorú rozhodla v prospech Kočnera riadila jeho podplatená známa Monika Jankovská. Dňa 27. februára 2020 vydal Špecializovaný trestný súd rozsudok, v ktorom uznal Kočnera a Ruska vinnými a odsúdil ich na 19 rokov väzenia. Ich obhajca avizoval podanie odvolania proti rozsudku. V novembri 2020 začal súdny proces so Aghom, ktorému v prípade dokázania viny hrozí 12 až 20 rokov väzenia. Zároveň aj sudkyne Maruniaková, Cviková a Jankovská sú obvinené z manipulácie sporu, ktorý v apríli 2018 Kočner vyhral.
12. januára 2021 Najvyšší súd potvrdil rozsudok Špecializovaného trestného súdu. Za falšovanie zmeniek boli Kočner a Rusko odsúdení na 19 rokov odňatia slobody. Súd so Štefanom Aghom prebieha v septembri 2021 na samostatnom konaní. 15. decembra 2022 TV Markíza vyhrala v civilnom spore proti Kočnerovi na Okresný súd Bratislava V o zmenke za viac ako 26 miliónov eur. 
Vyriešenie sporu o Markízu v roku 2000.
Spor o vlastníctvo obchodných podielov pokračoval až do začiatku roku 2000 dokedy si Rusko udržal funkciu generálneho riaditeľa do 1. apríla 2000 a potom sa stal predsedom rady majiteľov STS. Napriek dlhotrvajúcim nepriateľským postojom Ruska ku Kočnerovi sa spor napokon skončil tak, že v roku 2000 prevádzkovateľ Markízy (Ruskova STS) kúpil celý Gamatex cez akcie jeho materskej firmy A.D.A.M. a.s. Podľa Kočnerových slov za 80 až 300 miliónov korún. Podľa iných hodnoverných údajov išlo o transakciu v sume okolo 100 miliónov korún. Presná suma nebola zverejnená. Existencia zmluvy z 30. júna 2000, ktorou sa Markíza stala vlastníkom spoločnosti Gamatex a Kočner získal okolo 100 miliónov korún bola dôsledne utajovaná až do roka 2016. Urovnať finančný spor s Kočnerom vtedy Ruskovi pomohli podnikatelia Ján Kováčik a Milan Fiľo, ktorým Rusko odpredal väčšinu svojho 50-percentného podielu v televízii. J. Kováčik následne odkúpil aj podiel S. Volzovej a stal sa konateľom televízie. Spolu s Ruskom mal vyše 40-percentný podiel, vyše 25 percent patrilo Fiľovi a zvyšok (menej ako 35%) Central European Media Enterprises (CME).
Vplyv v Markíze stratil Rusko definitívne v roku 2005, keď svoj podiel predal CME. Američania odvtedy ovládali v Markíza-Slovakia 80 percent. Zvyšných 20% získala CME v roku 2007, keď Kováčikovi a Fiľovi vyplatili spolu 1,8 až 1,9 miliardy korún (približne 60 miliónov €). Väčšinovým akcionárom CME je firma WarnerMedia, ktorú zase vlastní AT&amp;T. Podľa výpovede Radky Doehring Rusko dostal vtedy za svoj podiel 575 miliónov korún (približne 19 miliónov €). 
Údajné zmenky Markízy splatné v rokoch 2015 a 2016.
11. júna 2015 mala skončila 15 ročná splatnosť prvej zmenky. Je ťažko predstaviteľné, že Kočner nechal svojich 8,3 milióna eur od Markízy len tak celý rok. Až v roku 2016 nastali tri dôležité okolnosti: 
Teóriu, že Kočner špekuloval so zmenkami, aby znížil kúpnu cenu Markízy potvrdzovala v roku 2020 jeho komunikácia s Norbertom Bödörom cez aplikáciu Threema. Dňa 22. decembra 2017 ponúkal Bödörovi fiktívnu kúpu zmenky v hodnote osem miliónov eur tak aby Haščák vedel, že ju Bödör má. Kočner pracoval v decembri 2017 s predpokladom, že Markíza bude čoskoro predaná Pente, čo už vtedy bolo verejne známe (Čínska energetická a investičná skupina CEFC a skupina Penta Investments v decembri 2017 predložili ponuku vo výške 1,7 miliardy € na kúpu podielu v spoločnosti CME.) Pohľadávka voči Markíze by znížila jej predajnú cenu a Kočner predpokladal, že by ju potom s Haščákom vedel zobchodovať za polovicu (4 milióny €) alebo viacej. Doteraz nie je jasné, či Kočner už vtedy konal s Haščákovým vedomím. 
V marci 2018 však najprv CEFC oznámila nezáujem o zvyšovanie svojho podielu a v apríli 2018 po problémoch CEFC s financovaním a vyšetrovaním jej šéfa v Číne sa vstup Penty do CME (Markízy) neuskutočnil. V tomto období naliehal Kočner prostredníctvom Threemy na štátnu tajomníčku Jankovskú aby posúrila súdne uznanie prvej zmenky, čo sa mu naozaj podarilo v apríli 2018 (pozri ďalej). Keby sa vtedy podarilo Pente kúpiť Markízu (vo vlastníctve CME, ktoré vlastnil AT&amp;T) a Kočnerov plán by vyšiel, ovládli by Markízu Haščák ale aj Bödör alebo aj Kočner s Ruskom. Televíziu však nakoniec (až v októbri 2019) kúpila česká skupina PPF (Petr Kellner). Kočner začal postupovať podľa plánu, ktorý z jednej zmenke za 8 miliónov bol rozšírený na viac v celkovej sume 69 miliónov €.
Domnienku o snahe Kočnera znížiť cenu Markízy čiastočne potvrdila v roku 2020 výpoveď už zatknutej Moniky Jankovskej pred vyšetrovateľmi NAKA. Kočner podľa Jankovskej údajne opakovane spomínal zmenky v súvislosti so znížením ceny televízie. Chcel ju dostať na kolená (do konkurzu). Následne sa chcel dohodnúť s Haščákom, resp. Smerom. Teda so záujemcami o investičný vstup do Markízy. 
Kočner s Ruskom neskôr zhodne tvrdili, že okrem kúpy Gamatexu sa dohodli aj na „doplatku“ v hodnote 500 miliónov korún. Táto suma mala byť cenou za hodnotu vysielacej licencie Markízy, ak sa ju podarí predĺžiť o ďalších 12 rokov. Rusko vraj vystavil zmenky, ktoré podpísal ako súkromná osoba, avšak s garanciu Markízy, za ktorú sa podpísal ten istý Rusko, ale už ako štatutár (výkonný riaditeľ a akcionár) televízie.
Dve zmenky na sumu po 250 miliónov korún (po 8,3 milióna €) nadobudli splatnosť v júni 2015, ďalšie dve boli vydané ako bianko zmenky. Na tie sa mala dopísať suma po roku 2015 v prípade, že prvé dve zmenky Rusko nesplatí, čo sa napokon stalo. Doplnená do nich bola suma 26,2 miliónov € a splatnosť v máji 2016. 
Kočner, zastupujúci firmu Správa a inkaso zmeniek, ktorá zmenky údajne získala od iných spoločností (pôvodnými majiteľmi mali byť Kočner a jeho bývalý spoločník Štefan Ágh ako fyzické osoby, majitelia Gamatexu) žiadal na jeseň 2017 od Markízy 69 miliónov eur. Namiesto peňazí bol však koncom júna 2018 zatknutý.
Priebeh súdnych pojednávaní o zmenkách.
Pre zmenky na súdoch prebiehali tri súdne pojednávania. Rusko v roku 2018 vypovedal, že v roku 2000 vystavil dve zmenky na Kočnera a dve na Agha. Kočnerov právnik odovzdal v októbri 2018 originály týchto zmeniek do trezoru Okresného súdu v Bratislave.
Podľa Ruska: „Podpis zmeniek nepoškodil Markízu, umožnil jej 17 rokov vysielať.“ Anna Hausknotzová, bývalá členka RVR však poprela Ruskovo tvrdenie, že Markíza mohla pre spor s Kočnerovou spoločnosťou Gamatex prísť o licenciu. Rusko vyhlásil, že o veci rokoval so zástupcom Gamatexu – dnes nebohým právnikom Ernestom Valkom, ktorý bol v tom čase podpredsedom licenčnej rady. 
V apríli 2018 vyhral Kočner prvý súd.
26. apríla 2018 vyhral Kočner súd s Pavlom Ruskom a s TV Markíza, v ktorom si uplatňoval prvú zmenku za 250 miliónov korún (8,3 milióna €) plus 6-percentný úrok odo dňa splatnosti zmenky. Rozhodol o tom petržalský okresný súd. (Konanie začalo 8. februára 2018, rozhodovala v ňom sudkyňa Zuzana Maruniaková, ktorá nenechala overiť pravosť zmeniek ani Ruskov podpis. ) Vyplatenie zmenky si Kočner na súde vymáhal žalobou od 12. júna 2015. Žalobca (spoločnosť M. Kočnera - Správa a inkaso zmeniek, s. r. o., ktorá bola zapísaná do registra 8. júna 2016) po viac ako 15 mesiacoch od podania žaloby, koncom decembra 2017 predložil zmenku, ktorá bola predmetom tohto konania spolu so znaleckým posudkom.(Poznámka: jednu zmenku, prvú zo štyroch alebo piatich ako sa neskôr ukázalo.)
Rusko a spoločnosť Markíza Slovakia mali podľa rozhodnutia súdu Kočnerovej spoločnosti Správa a inkaso zmeniek vyplatiť 8 298 479 eur „spolu a nerozdielne“. Verdikt súdu nie je zatiaľ právoplatný. Právny zástupca Markízy, Tomáš Kamenec povedal, že Markíza podá odvolanie, čo sa aj stalo.
Z manipulácie spomínaného civilného sporu boli v roku 2020 obvinené sudkyne Zuzana Maruniaková a Denisa Cviková, ktorá jej radila, ako aj bývalá štátna tajomníčka rezortu spravodlivosti Monika Jankovská, ktorá ich mala riadiť.
Láska, Kočner a Jankovská.
Podľa informácií z roku 2020 mal Kočner zrejme zmenky televízie Markíza (na polícii prípad známy ako "zmenky proti televízii Markíza") poistené na viacerých frontoch. V prospech Kočnera mali konať sudcovia, ale aj policajti. Po rozsudku z 26. apríla 2018 policajti z Národnej protikorupčnej jednotky konštatovali, že vyšetrovať netreba, lebo nevideli trestný čin. Problém pre Kočnera nastal, keď práve 26. apríla 2018 bol prípad pridelený vyšetrovateľovi Jaroslavovi Láskovi (predchádzajúci vyšetrovateľ bol dlhodobo práceneschopný). Polícia začala skúmať, či nešlo o podvod formou falšovania cenných papierov. 14. mája 2018 Láska žiadal osobne Kočnera o vydanie zmeniek v sídle jeho firmy na Trenčianskej 57. Láska vadil Kočnerovi až tak, že s Tothom v júni 2018 vyrobili na neho kompromitujúci materiál, ktorý ho mal usvedčovať z toho, že informácie z prípadu vynášal priamo práve Kočnerovi. Kompromitujúci materiál sa prostredníctvom Bödöra mal dostať pravdepodobne k riaditeľovi Národnej jednotky finančnej polície NAKA Bernardovi Slobodníkovi. 
V máji 2018 Dag Daniš napísal, že Rusko mohol klamať súd a Markízu, keď tvrdil, že zmenky vystavil Kočnerovi ešte v roku 2000 ako zástupca Markízy alebo oklamal svojich spoločníkov (Ján Kováčik a Peter Fiľo, ktorým Rusko predal časť svojich podielov), keď sa pri odchode z televízie nechal vyplatiť – no nepriznal, že firmu zaťažil ručením za stovky miliónov korún, o čom nevedela ani americká CME, ktorá Ruska nakoniec vyplatila.
Denník N v októbri 2019 tvrdil, že z Kočnerovej komunikácie, ktorú zaistili policajti v prípade vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej, vyplýva, že štátna tajomníčka Monika Jankovská priamo na Kočnerov pokyn nepretržite od septembra 2017 do mája 2018 riadila celú operáciu „zmenky“. Kočnerovi mala priniesť milióny eur od televízie Markíza a jej a ďalším dvom sudkyniam provízie za to, že sa na celom podvode podieľali. Kočnerova komunikácia bola zaistená v roku 2018. Až v roku 2019 sa však dostávali na verejnosť informácie z jeho šifrovanej komunikácie aplikáciou Threema. 
Markíza v máji 2018 podala trestné oznámenie na Kočnera a Ruska.
Ešte pred sporom o ďalšie zmenky vo výške viac ako 26 miliónov eur podala televízia Markíza, mesiac po vynesení prvého rozsudku proti nej, v máji 2018 trestné oznámenie na Kočnera a Ruska. "Televízia bola presvedčená, že existujú závažné dôvody domnievať sa, že Kočner a Rusko sa dopustili spáchania trestného činu falšovania, pozmeňovania a neoprávnenej výroby peňazí a cenných papierov a trestného činu marenia spravodlivosti". Právny zástupca Markízy Kamenec upozornil na to, že Rusko napriek tomu, že je tiež pre zmenky žalovaný, ich pravosť uznáva a v spore podporuje Kočnerove nároky.
Obvinení a vo väzbe od júna 2018.
6. júna 2018 Národná kriminálna agentúra (NAKA) - jednotka finančnej polície oznámila, že polícia už začala trestné stíhanie. 20. júna 2018 na príkaz prokurátora Úradu špeciálnej prokuratúry Jána Šantu zadržali Mariana Kočnera a 21. júna 2018 Pavla Ruska. Obaja sú obvinení z falšovania , pozmeňovania a neoprávnenej výroby peňazí a cenných papierov v jednočinnom súbehu so zločinom marenia spravodlivosti formou spolupáchateľstva. Spolu s nimi je obvinený aj Agh (v samostatnom súdnom konaní). V prípade dokázania viny im hrozí 12 až 20 rokov väzenia. 25. júna 2018 Špecializovaný trestný súd nevzal Kočnera do vyšetrovacej väzby a prepustil ho. Napokon tak o pár dní (28. júna 2018) urobil Najvyšší súd. 
Rusko bol stíhaný na slobode (od 21.11. 2017 nosí na nohe elektronický náramok) v tejto kauze a taktiež v kauze objednávky vraždy jeho niekdajšej spoločníčky Silvie Volzovej. 
Od októbra 2018 je Kočner obvinený a od marca 2019 stíhaný aj za vraždu.
Kočner bol vo väzbe od 28. júna 2018. Z bratislavského Justičného paláca ho 2. októbra 2018 previezli do Leopoldova a odtiaľ zas 27. novembra 2018 do Banskej Bystrice. O prepustenie žiadal dva krát neúspešne. Okrem zmeniek bolo dôvodom väzby aj vyšetrovanie vraždy Kuciaka. 4. októbra 2018 potvrdila obhajkyňa "Lívia Kňažíková", že obvinený podnikateľ "Zoltán Andruskó" spolupracuje s políciou a za objednávateľa vraždy údajne označil Mariana Kočnera.
14. marca 2019 informoval Úrad špeciálnej prokuratúry na tlačovej konferencií, že už väzobne stíhaný Kočner bol 8. marca obvinený z objednávky vraždy. Medzi dôkazmi podľa televízie Markíza je komunikácia Kočnera s vplyvným podnikateľom, ktorému mal avizovať, že pracuje na vražde ako aj výpovede svedkov, ktorí pre Kočnera zabezpečovali sledovanie Kuciaka. 
Pojednávania v rokoch 2019 až 2022.
Júl 2019.
V júli 2019 prebiehalo druhé kolo hlavného pojednávania v tejto kauze. Marian Kočner na pojednávania senátu Špecializovaného trestného súdu v Pezinku (ŠTS) nechodí. Kočnerov priateľ Peter Tóth vo výpovedi pred políciou naznačil, že zmenky nie sú pravé. Atrament, pero, papier, tlačiareň aj toner z roku 2000 mal vraj Kočnerovi zaobstarať Jozef Dučák st. Na pojednávaní v júli 2019 sa nečítala komunikácia z aplikácie Threema Mariana Kočnera. či už s Norbertom Bödörom, alebo Štefanom Ághom.
31. júla 2019 prebehol šiesty a posledný deň pojednávania s nasledovnými hlavnými závermi:
September 2019.
Pojednávanie 9. - 10. septembri 2019 bolo celé zachytené médiami na zvukový záznam. Ide zrejme o vôbec prvý zvukový online prenos z trestného procesu v novodobej histórii Slovenska. Prostredníctvom Youtube napríklad SME vysielalo naživo celý prvý (9. spetember 2019) aj druhý deň pojednávania a Aktuality ho aj komentovali.
Október 2019.
V októbri 2019 predseda trojčlenného senátu Špecializovaného trestného súdu Emil Klemanič odvolal súhlas so zvukovým prenosom z hlavného pojednávania. Hlavné pojednávanie pokračovalo 17. októbra o 9.00 hod. vo väznici v bratislavskom Justičnom paláci. Na pojednávaní 28. októbra 2019 súd povolil čítať odšifrovanú komunikáciu z aplikácie Threema Kočnera, keď bola celá komunikácia prepísaná. Na súde bol len Kočner, Rusko neprišiel. 
November 2019.
4. novembra 2019 na súde vypovedala ako svedok Kočnerova dcéra Karolína, ktorá má mať dôkaz potvrdzujúci Kočnerovo tvrdenie, že Peter Toth "je nebetyčný klamár a správy s jeho dcérou ho usvedčujú". 
Hlavné pojednávanie 10. - 12. februára 2020.
Po výpovediach znalcov, bude mať dvojica obžalovaných možnosť vyjadriť sa k tým dôkazom a svedkom, pri ktorých neboli na pojednávaní. Ak senát rozhodne, že ďalšie dôkazné návrhy už nepripustí, budú nasledovať záverečné reči a rozsudok. Právny zástupca Markízy Daniel Lipšic, povedal, že on očakáva tresty vyššie ako 20 rokov väzenia. „Pred súdom stoja obidvaja obžalovaní pre dva trestné činy – pre falšovanie cenných papierov a marenie spravodlivosti – spáchané, podľa môjho presvedčenia, vo viacčinnom súbehu. Keďže ide o viacčinný súbeh, tak sa uplatňuje asperačná zásada (t. j. zostrujúca zásada), a horná hranica upravenej sadzby sa zvyšuje o jednu tretinu. Takže ideme výrazne nad 20 rokov s hornou hranicou. To je môj právny názor.“ V záverečnej reči prokurátor Šanta obom navrhol 20 rokov väzenia s najvyšším stupňom stráženia. 
Proti obvineným svedčia nasledovné okolnosti.
Rozsudok ŠTS pre Kočnera a Ruska.
Dňa 27. februára 2020 (dva dni pred voľbami) vydal Špecializovaný trestný súd rozsudok, v ktorom uznal Kočnera a Ruska vinnými a odsúdil ich na 19 rokov väzenia s maximálnym stupňom stráženia, okrem toho bol Kočnerovi uložený peňažný trest vo výške 10 000 €. Ich obhajca avizoval podanie odvolania proti rozsudku, o ktorom by rozhodoval Najvyšší súd. Súd konštatoval že ziskuchtivosť odsúdených "bola bezhraničná".
Potvrdenie rozsudku Najvyšším súdom.
12. januára 2021 Najvyšší súd zamietol odvolania obžalovaných, prokuratúry aj poškodených a potvrdil tak rozsudok Špecializovaného trestného súdu. Kočner a Rusko boli právoplatne odsúdení na 19 rokov a Kočner aj na peňažný trest 10-tisíc eur. Kedže je Kočner vo väzbe od roku 2018 bude môcť o prepustenie na slobodu požiadať už v roku 2033. Rusko by mal zostať vo väzení o dva roky dlhšie, kedže do väzby nastúpil až pri rozsudku. Dozorujúci prokurátor Ján Šanta kauzu označil za „najväčšiu ekonomickú kauzu v dejinách slovenskej justície a kriminalistiky, pretože rozsah činu predstavuje takmer 70 miliónov eur“. Šanta po rozsudku tiež povedal: „Tresty po 19 rokov nepodmienečne sú skutočne exemplárne, zákonné a spravodlivé. Vyhrali sme nielen bitku, vyhrali sme jednu závažnú vojnu. Ukázali sme, že orgány činné v trestnom konaní sú schopné nielen odhaliť, obviniť, ale aj obžalovať akúkoľvek kauzu a slovenské súdy sú schopné vyhlásiť rýchle, zákonné a spravodlivé rozhodnutie. To je veľká nádej aj odkaz do budúcnosti v ďalších kauzách.” Kočnerov a Ruskov obhajca Marek Para rozsudok vyhlásil za nespravodlivý a oznámil, že podá dovolanie. O rozsudku rozhodoval senát, ktorému predsedala Alena Šišková a členmi boli Pavol Farkaš a Martina Zeleňaková.
Výpoveď Jankovskej, november 2020.
Monika Jankovská v novembri 2020 pred policajným vyšetrovateľom uviedla, že sa o fakte, že rieši Kočnerove zmenky hovorila s predsedom Smeru Robertom Ficom, ako i Petrom Pellegrinim. Angažovanie sa v kauze zmenky v prospech Mariana Kočnera vraj brala Jankovská ako pomoc kamarátovi. Kočnera podľa vlastných slov obvinená poznala od roku 2016, pričom vo veci zmeniek, ktorých vyplatenia sa dožadoval na súdoch, ju prvýkrát oslovil v roku 2017. Jankovská uviedla, že Markízu, od ktorej chcel Marian Kočner vysúdiť vyplatenie zmeniek, nikdy nemala rada pre jej údajne neobjektívne spravodajstvo. Bývalá štátna tajomníčka tiež vypovedala, že sa Kočner vyjadril, že by bolo dobré Markízu ovládnuť, keďže by to bolo dobré pre stranu Smer.
Proces so Štefanom Aghom - 2020, 2021.
V novembri 2020 začal súdny proces so Štefanom Aghom, ktorý bol tretím aktérom súdeným v kauze falšovania zmeniek. Dve zo štyroch sporných zmeniek podpísal on. „Aghove“ zmenky mali deklarovanú hodnotu 34,5 milióna eur, teda rovnakú ako tie dve Kočnerové (spolu 69 miliónov eur). Agh však zmenky previedol na Kočnerovu firmu (Správa a inkaso zmeniek). V prípade dokázania viny mu hrozí 12 až 20 rokov väzenia. Vinu popiera a vyhlasuje, že žiadne zmenky nesfalšoval a sú pravé. Agh argumentoval materiálmi Slovenskej informačnej služby (SIS), ktorá podľa neho o zmenkách vedela. "„Pravdepodobne budeme predvolávať exšéfov SIS Ivana Lexu a Vladimíra Mitra. Tí by mohli povedať, čo sa nachádzalo v tých materiáloch,“" povedal Agh na pojednávaní.
V septembri 2021 pojednávanie pokračovalo. 28 septembra 2021 obhajca obžalovaného Štefan Neszméry predložil dôkazy – údajné tajné správy SIS k existencii zmeniek, ktoré ich vraj potvrdzujú. Súd v rovnaký deň vyhlásil dokazovanie za ukončené. Prokurátor Šanta navrhol Aghovi trest 14 rokov odňatia slobody. 12. októbra 2021 Štefana Agha odsúdili na 13 rokov. „Tento senát verí slovenským znalcom. Závery znalcov neboli spochybnené,“ zdôvodnil rozhodnutie rozsudku predseda trojčlenného senátu súdu. Podľa právneho zástupcu Kamenca Markíza vynaložila viac ako dva milióny eur na svoju obranu, ktoré si Markíza bude nárokovať ako odškodnenie.
2022.
O zmenke za 26,2 miliónov € a splatnosťou v máji 2016 rozhodol Okresný súd Bratislava V 15. decembra 2022 v prospech TV Markíza. Súd bol svojim rozhodnutím viazaný rozsudkom Špecializovaného trestného súdu a uznesením Najvyššieho súdu SR, ktorými boli Marian Kočner a Pavol Rusko uznaní za vinných. Súd ani nepriznal Ruskovi nárok na náhradu trov konania voči Kočnerovej spoločnosti i napriek tomu, že bol v konaní v konečnom dôsledku úspešný. Zdôvodnil to osobitnými okolnosťami prípadu a skutočnosťou, že práve Rusko mal záujem na úspechu žalobcu i napriek tomu, že vystupoval ako žalovaný.