Angina pectoris

Angina pectoris (iné názvy pozri nižšie) je zvieravá, tlaková alebo pálivá bolesť za hrudnou kosťou (v oblasti srdca) v dôsledku nedostatočného zásobenia srdcového svalu krvou a kyslíkom (teda v dôsledku ischémie srdcového svalu). Bolesť môže vystreľovať aj do ľavej ruky, do chrbta, krku, čeľuste či do žalúdka. Angina pectoris sa spravidla objavuje napr. pri fyzickej námahe, strese, vystavení sa chladu alebo aj po požití nevhodnej potravy. Je dôsledkom zúženia koronárnej tepny, najčastejšie zapríčinenom aterosklerózou, niekedy aj z iných príčin, napr. následkom spasmu (stiahnutia) koronárnej tepny.
Encyklopédia medicíny definuje anginu pectoris nasledovne: „forma ischemickej choroby srdca, ktorú charakterizujú: 1.
záchvaty stenokardií; 2. typické vyžarovanie bolestí; 3. priaznivý účinok upokojenia, prerušenia námahy a podanie 
nitroglycerínu. Stenokardie sú krátkotrvajúce, zvieravé, retrosternálne bolesti, ktoré môžu vznikať v dôsledku ischémie myokardu pri námahe...alebo pri inej činnosti zvyšujúcej nároky myokardu na kyslík.“.
Názvy.
Hlavné názvy sú: angina pectoris, hrudníková angína, srdcová angína, nevhodne resp. staršie: "angína pectoris/angína pektoris", a stenokardia. Zriedkavé názvy (vzťahujúce sa najmä na stabilnú anginu pectoris) sú: Elsnerova astma, Elsnerova choroba, Heberdenov syndróm, Heberdenova choroba, Masterova choroba, Rougnonova choroba, Rougnonova de Magny choroba, Rougnonova-Heberdenova choroba.
Klasifikácia.
Podľa príčiny a charakteru sa rozlišuje:
Klasifikácia závažnosti anginy pectoris (AP) podľa Kanadskej kardiovaskulárnej spoločnosti (CCS)
Diagnostika a diferenciálna diagnostika.
Anginu pectoris niekedy nie je jednoduché odlíšiť od podobných príznakov iných ochorení. Bolesti na hrudníku môžu mať desiatky rôznych príčin, napríklad bolestí pohybového aparátu, hrudnej steny, pohrudnice, osrdcovníka, pálenia žáhy. Podobné bolesti môžu sprevádzať urgentné stavy, napr. akútnu pľúcnu embóliu alebo disekciu hrudnej aorty. Odlíšenie príčiny podľa charakteru bolestí nie je spoľahlivé, pre anginu pectoris je však charakteristická náväznosť na fyzickú námahu alebo iný stres a ústup po upokojení. Hrudná stena nebýva bolestivá pri dotyku a pohyboch. Bolesti pri angine pectoris nikdy netrvajú len niekoľko sekúnd, na druhej strane angina pectoris, trvajúca dlhé hodiny alebo dokonca dni bez toho, aby vznikol infarkt myokardu, je neobvyklá. 
Neodkladné rozlíšenie príčiny bolestí na hrudníku je jeden z najčastejšie riešených diagnostických problémov na pracoviskách lekárskej pohotovostnej služby a urgentného príjmu.Základnými vyšetreniami sú elektrokardiografické, prípadne vyšetrenie hladiny troponínu, ktoré umožnia diagnostikovať prípadný infarkt myokardu, ischemickú chorobu srdca, niekedy aj pľúcne ochorenie. Kompletná diferenciálna diagnostika bolestí na hrudníku môže byť zložitá.
Niektoré ochorenia, ktoré spôsobujú, alebo môžu spôsobiť bolesti na prsiach:
Liečba.
Prvou pomocou pri záchvate anginy pectoris je prerušenie fyzickej námahy, upokojenie pacienta a podanie nitroglycerínu alebo izosorbid dinitrátu pod jazyk alebo vo forme spreju. Pri pretrvávajúcej angine pectoris alebo pri ďalších príznakoch, ako je dýchavica, potenie, poruchy vedomia treba postupovať ako pri akútnom Infarkte myokardu (volať záchrannú službu, podať polovicu tabletky Acylpyrinu atď.)
Trvalou liečbou anginy pectoris je liečba ochorenia, ktoré záchvaty anginy pectoris spôsobuje, spravidla ischemickej choroby srdca.