Ostredok (vrch vo Veľkej Fatre)

Ostredok () je najvyšší vrch vo Veľkej Fatre. Leží nad obcou Liptovské Revúce, približne východne od Turčianskych Teplíc. Na Slovensku je až šesť vrchov s názvom Ostredok.
Poloha.
Nachádza sa v strednej časti Veľkej Fatry, v geomorfologickom podcelku Hôľna Fatra. Leží v Žilinskom kraji, na rozhraní okresov Ružomberok a Martin a zasahuje na katastrálne územie obce Liptovské Revúce a Blatnica. Najbližším sídlom sú na východe Liptovské Revúce, juhovýchodne situované sú Motyčky a Staré Hory a západne leží Blatnica. Vrch patrí do Národného parku Veľká Fatra.
Opis.
Ostredok je súčasťou hlavného hrebeňa pohoria. Má dva vrcholy; hlavný južný () a nepatrne nižší severný (). Vrcholy sú nevýrazné, poskytujúce nerušený kruhový výhľad. Svahy Ostredku sú hladko modelované, strmé, v zime na viacerých miestach hrozí nebezpečie padania lavín. Vrcholom prechádza dlhá Veľkofatranská magistrála, vyznačená červenou turistickou značkou. 
Severným smerom susedí Biela skala (), Suchý vrch () a Ploská (), východným Čierna hora (), Ostré brdo () a Šturec (), južným Majerova skala (), plytkým sedlom oddelený Frčkov () a Krížna () a Kráľova skala () a západným Smrekov (), Haľamova kopa (), Chládkové úplazy () a Lubená (). Masív patrí do povodia Váhu; rieka Revúca a jej prítok Lopušná odvodňujú východné svahy, západne sa zvažujúce napájajú Gaderský potok a jeho prítok Vrátňanský potok, smerujúce do Turca.
Relatívna výška Ostredku je 672 metrov, čo ho zaraďuje na 14. miesto v rebríčku vrchov s najväčšou relatívnou výškou na Slovensku.
Korekcia výšky.
Severný vrchol s uvádzanou nadmorskou výškou bol do roku 2015 považovaný za najvyšší vrch Veľkej Fatry a tak bol uvádzaný aj v turistických mapách. V lete 2015 Klub slovenských turistov osadil na južnom vrchole, približne juhojuhovýchodne od severného vrcholu informačnú tabuľu s nápisom "„Pustolovčia / 1595 m / najvyšší bod Veľkej Fatry“". Následné meranie domnienku predbežne potvrdilo, čakalo sa na oficiálne potvrdenie výšky. V roku 2015 potvrdili merania Geodetického a kartografického ústavu Bratislava, že vyššia je južnejšie položená kóta (turistami nazvaná „Pustolovčia“), preto v roku 2016 Názvoslovná komisia Úradu geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky prerokovala zmenu názvu, polohy aj výšky Ostredku. Názov Ostredok zostal pre najvyšší bod masívu ponechaný, bola tak však pomenovaná južnejšie položená nová kóta. Nižšia z kót, ktorá bola v minulosti pomenovaná Ostredok, zostala bez názvu. Nadmorskú výšku nižšej z kót úrad spresnil na (zaokrúhlene ) a nadmorskú výšku vyššej z kót na (zaokrúhlene ).
Názov "Pustolovčia" bol určený ako štandardný názov pre lúku na úbočí Ostredku. Na pôvodnom mieste označenia vrcholu bol osadený nový turistický smerovník s názvom "Ostredok - rázcestie", kde sa na červený chodník pripája zelená turistická značka z Dedošovej doliny.
Geológia.
Jeho jemne modelované svahy buduje mraznické súvrstvie fatrika. Mladšie horniny vystupujú v tektonických oknách na niektorých miestach v blízkej Gaderskej doline.
Výhľady.
Hôľnatá vrcholová časť bez vyššej vegetácie, nadmorská výška a poloha umožňuje výnimočný kruhový rozhľad. Pri vhodných podmienkach je možné pozorovať mnohé veľkofatranské vrcholy, no tiež Malú Fatru, Oravskú Maguru i Beskydy, Západné, Vysoké a Nízke Tatry, Veporské vrchy, Poľanu, Javorie, Vtáčnik, Strážovské vrchy a Moravsko-sliezske Beskydy. Ojedinele je možné vidieť vrchy 4 susedných krajín; Kékes () v Maďarsku, Schneeberg () v Rakúsku, Lysú horu () v Česku a Babiu horu () v Poľsku.