Henrietta Szoldová

Henrietta Szoldová (* 21. december 1860, Baltimore – † 13. február 1945, Jeruzalem) bola americká sionistická vodkyňa a zakladateľka ženskej sionistickej organizácie Hadasa. V roku 1942 v britskej mandátnej Palestíne spoluzaložila politickú stranu Ichud, ktorá podporovala dvojnárodnostné riešenie, teda víziu trvalej existencie arabsko-židovského etnicky zmiešaného štátu.
Biografia.
Narodila sa v Baltimore v štáte Maryland, ako najstaršia z ôsmich dcér rabína Benjamina Szolda, duchovného vodcu baltimorskej kongregácie Temple Oheb Shalom. V roku 1877 dokončila štúdium na strednej škole Western Female High School. Následne pätnásť rokov učila na škole Miss Adam a náboženskej škole Oheb Shalom, a viedla kurzy histórie a náboženstva pre dospelých. Aby si rozšírila vzdelanie, navštevovala verejné kurzy na Johns Hopkins University a Peabody Institute.
V Baltimore založila prvú americkú večernú školu pre rusko-židovských prisťahovalcov, ktorá poskytovala výučbu angličtiny a pracovných zručností. Od roku 1893 pracovala dvadsať rokov ako literárna editorka v Jewish Publication Society, kde pomáhala prekladať a vydávať rôzne európske diela s židovskou tématikou. V roku 1902 nastúpila do kurzu židovských štúdií pre pokročilých v židovskom teologickom seminári. Jeho rabínska škola však bola vyhradená len pre mužov, a tak musela uprosiť riaditeľa školy, Solomona Schechtera, aby mohla študovať. Ten súhlasil pod podmienkou, že sa nebude chcieť stať rabínkou. V seminári si viedla veľmi dobre a uznávali ju študenti aj pedagógovia.
Jej puto k sionizmu umocnila cesta do Palestíny v roku 1909. O tri roky neskôr založila ženskú sionistickú organizáciu Hadasa a až do roku 1926 bola jej prezidentkou. V roku 1933 presídlila do britskej mandátnej Palestíny a pomáhala s alijou mládeže, pri ktorej sa zachránilo okolo 30 tisíc detí z nacistického Nemecka.
Osobný život.
Nikdy sa nevydala a nemala deti. Ako štyridsaťročná mala neopätovaný vzťah s talmudickým učencom, rabínom Louisom Ginzbergom, ktorý bol od nej o pätnásť rokov mladší a jej city opätoval len platonicky. Keď ich vzťah skončil, vyhlásila: „Pred štyrmi mesiacmi bolo zabité moje jediné šťastie.“ O niekoľko rokov neskôr povedala: „Dala by som všetko na svete za vlastné dieťa.“ Zomrela 13. februára 1945 ako osemdesiatštyri ročná v Jeruzaleme, v nemocnici Hadasa, ktorú sama pomáhala vybudovať. Je pochovaná na cintoríne na Olivovej hore v Jeruzaleme.
Sionizmus a začiatky Hadasy.
V roku 1896, mesiac pred vydaním Herzlovho diela "Der Judenstaat", opísala svoju víziu židovského štátu v Palestíne, ako miesta zhromaždenia diasporného židovstva a obrody židovskej kultúry. O dva roky neskôr ju zvolili za jedinú ženskú členku výkonného výboru Federácie amerických sionistov.
V roku 1909, ako štyridsaťdeväť ročná, prvý raz cestovala do Palestíny, kde objavila svoju životnú misiu: zdravotníctvo, vzdelávanie a sociálnu starostlivosť o jišuv (palestínsku židovskou komunitu). Spolu so šiestimi ďalšími ženami založila sionistickú organizáciu Hadasa, ktorá medzi americkými Židovkami získavala podporovateľky pre rozvoj zdravotníctva v Palestíne. Prvým projektom organizácie bol program opatrovateliek v Jeruzaleme podľa vzoru amerického systému. Financovala aj výstavbu nemocníc, lekárskych škôl, zubárskych a röntgenových kliník, detských inštitúcií, jedální a ďalších služieb pre židovské a arabské obyvateľstvo. Svoje kolegyne presvedčila o tom, že otvorenosť programu pre všetkých je zásadným pre židovské prežitie v Palestíne. V roku 1927 ju zvolili ako prvú ženu do výkonného vedenia Svetovej sionistickej organizácie.
V 20. a 30. rokoch podporovala politickú organizáciu Brit šalom, ktorej cieľom bola arabsko-židovská jednota a dvojnárodné riešenie arabsko-izraelského konfliktu. V roku 1942 bola jednou zo zakladateliek strany Ichud, ktorá zastávala rovnaký program.
Pamiatka.
Na počesť Henrietty Szoldovej sú pomenované mnohé miesta nielen v Izraeli, ale aj v zahraničí. V Hornej Galilei existuje napríklad kibuc Kfar Szold. Ešte pred vznikom Izraela po nej pomenovali úderné oddiely Palmach jednu z utečeneckých lodí, predovšetkým kvôli jej angažovanosti v aliji mládeže. Loď "Henzietta Szold" prevážala 536 detí z aténskeho sirotinca Kiffisia. Vyplávala 30. júla 1946 z prístavu Pireus a do mandátnej Palestíny dorazila 12. augusta. Zadržalo ju však britské námorníctvo a následne ju previezli na Cyprus, kde deti skončili v internačnom tábore.
V Jeruzaleme naďalej funguje Inštitút Henrietty Szoldovej, Národný inštitút na výskum behaviorálnych vied. V New Yorku je po nej pomenovaná škola v manhattanskej štvrti Lower East Side.
V roku 2007 ju uviedli do americkej Národnej ženskej siene slávy.
V Izraeli sa Deň matiek oslavuje v deň jej smrti, 30. deň mesiaca švat.