burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Etna

Etna je aktívna sopka nachádzajúca sa na východnom pobreží Sicílie. S výškou 3 357 metrov (2021) je to najvyššia sopka v Európe. Názov pochádza z rímskeho slova "Aetna", prevzatého z gréčtiny - "aitho" (horieť), alebo od Feničanov - "attano". Arabi ju nazývajú "Gibel Utlamat" (hora ohňa), skomolenina tohto názvu (Mongibeddu) je tiež lokálne používaná. Sopka bola v antike objektom mnohých mytologických povier: boh vetra Eol v jaskyniach na Etne zajal vetry, Vulkán, boh kováčov tam mal svoju dielňu (taktiež ju mal aj na sopke Vulcano).
Sopka je izolovaný kopec, ležiaci približne od mesta Catania. Na jej úpätí sa nachádzajú vinice, olivové, figové a citrusové sady, vyššie polohy sú pokryté píniovými hájmi a vrchol je odlesnený, pokrytý lávovými prúdmi a vulkanickým popolom. Väčšiu časť roka sa na vrchole drží snehová pokrývka.
Geológia.
Sopka je trochu ťažšie klasifikovateľná, nesie znaky aj štítových sopiek, aj stratovulkánu. Príčina vulkanickej činnosti Etny ostáva stále nejasná, nakoľko vulkanizmus Etny priamo nesúvisí so žiadnou subdukčnou zónou (tá je však príčinou vulkanizmu neďalekých Liparských ostrovov), ani riftovou zónou, ani s vulkanizmom horúcich škvŕn. Mechanizmov objasňujúcich pôvod vulkanizmu je niekoľko:
Počiatky sopečnej činnosti sa datujú na dobu pred pol miliónom rokov, emisiami tholeitických magiem v morskom a neskôr pobrežnom prostredí severne od dnešnej Catanie. Pred 300 000 rokmi pokračoval vývoj etapou tholeitických erupcií v juhozápadnom sektore Etny. Neskôr (približne pred 170 000 rokmi) pokračovali erupcie mafických magiem z centier "Calanna" a "Trifoqulietto" a vytvorila sa tzv. "stará Etna". Pred 35 015 - 000 rokmi boli erupcie obzvlášť explozívne, popol z nich sa našiel až v Ríme - severne.
Pred 3 500 rokmi nastal kolaps východného krátera, podobný erupcii sopky Saint Helens v roku 1980, čo je zaznamenané Diodorom Sicílskym (je to prvý historický záznam o erupcii Etny).
Erupcie.
Erupcie Etny sú väčšinou pokojné, efuzívne, ale občas sa vyskytnú aj explozívne erupcie (a vďaka hustému osídleniu v okolí, aj s katastrofickými následkami). Posledná katastrofická erupcia sa udiala v marci roku 1669. Predchádzali jej silné zemetrasenia s epicentrami na južných svahoch sopky. 11. marca sa otvorila veľká trhlina, lávové prúdy zničili mestečko Nicolosi, neskôr ešte ďalšie dve mestá a viacero dedín. V apríli prenikli až k Catanii, túto však ochránili hradby, ktoré odklonili lávu do prístavu. No 30. apríla však prúdy prenikli aj cez hradby a zničili celú západnú časť mesta. Celkový objem vyvrhnutej lávy bol približne .
Ďalšia erupcia s pomerne veľkým lávovým prúdom sa odohrala v roku 1928, zničila mesto Mascali. V roku 1992 boli prevedené úspešné záchranné práce na odklonení lávy, smerujúcej na mestečko Zafferana. V rokoch 2002 – 2003 sopka vyprodukovala veľké mračná popola a prachu, ktoré boli viditeľné až z Líbye na druhej strane Stredozemného mora a aj z vesmíru.
Zugspitze

Zugspitze je najvyšší vrch Nemecka nachádzajúci sa v Bavorsku na hraniciach s Rakúskom. Je vysoký 2 962 metrov. Leží v Bavorských Alpách v časti Wettersteingebirge.
Dachstein

Dachstein je horský masív v Rakúsku v Nördliche Kalkalpen (Východné Alpy). Najvyšší vrch masívu Hoher Dachstein je druhý najvyšší v Severných Vápencových Alpách. Ľadovec na severnej strane je zatiaľ lyžiarsky využívaný po väčšinu roka (trpí globálnym otepľovaním). Južné steny horolezecky zaujímavé, hoci málo využívané.
Len tri minúty od hornej stanice lanovky sa ukrytý vo vnútri dachsteinského ľadovca nachádza ľadový palác „Dachstein Ice Palace“. V tomto ľadovom kráľovstve je možné počas celého roka obdivovať fascinujúci svet ľadu, doplnený o žiarivé ľadové sochy a komnaty so svetelno – akustickými efektmi.
Prehliadka začína vstupom cez stĺpový portál, ktorý vedie do korunnej sály s trónom. Zavedie Vás do krištáľového dómu i modrého salónu, kde umelci každoročne priamo pred očami návštevníkov vytvárajú jedinečné diela z ľadu.
Okrem toho tu na turistov čaká množstvo ďalších atrakcií ako visutý most, Schody nikam a výhliadka Sky Walk.
Marmolada

Marmolada () je vysoká hora, najvyššia v Dolomitoch, výraznej horskej skupine v južných Alpách. Tvorí ju hrebeň orientovaný v smere východ – západ, s vrcholmi Punta Penia (), Punta Rocca (), Punta Ombretta (), Pizzo Serauta () a Punta Serauta ().
Na juh sa takmer kolmo láme do steny širokej a až do vysokej. Na sever klesá miernejšie k sedlu Passo Fédaia a nesie jediný významnejší ľadovec v Dolomitoch.
Južná stena, výber.
Dnes vedie stenou okolo sto ciest.
Prvá svetová vojna.
Cez Marmoladu prechádzala hranica aj front medzi Rakúsko-Uhorskom a Talianskom. Rakúšania v ľadovci vybudovali celé vojenské mestečko. Počas vojny došlo k najväčšiemu lavínovému nešťastiu v Alpách, pri ktorom prišlo o život 270 vojakov. Roztápajúci sa ľadovec v súčasnosti niekedy vyplavuje telá mŕtvych alebo ich výzbroj.
Pico de Aneto

Pico de Aneto je najvyšší vrch Pyrenejí. Nachádza sa v španielskej provincii 
Huesca v severnej časti Aragónska. Tvorí južnú časť horského masívu Masív Maladeta. Jeho francúzske meno je "Néthou".
Výstup.
Východiskom pre normálnu trasu na výstup je Refugio de Renclusa (). Odtiaľ chodník vedie povyše Portillionu Supérieur na ľadovec a k vrcholu sa dostane cez severné úbočie.
Pred vrcholom sa nachádza krátky skalnatý úsek, tzv. „Mohamedov most“. Je to úzky úsek na hrebeni vedúci cez veľké balvany, ktorý je z obidvoch strán exponovaný (vzdušný). Z vrcholu vzniká pohľad na sever na zasnežený Maladeta a na juh na suché vyvýšené plošiny Aragónska.
Prvý výstup.
Uskutočnil ho 18. júla 1842 bývalý ruský dôstojník Platon de Čichačov ("Чихачёв, Tchihatcheff") v sprievode niekoľkých ľudí.
Prvý zimný výstup.
1. marec 1878 : Roger de Monts, B. Courrèges a B. a V. Paget.
Kylléne

Kylléne je vrch na gréckom polostrove Peloponéz vysoký 2 376 m. Je známy v spojitosti s bohom Hermom.
Réunion

Réunion, staršie Réunionský zámorský departmán, je ostrov a zároveň zámorský departement a zámorský región Francúzska a EÚ. Ostrov leží v Indickom oceáne asi 200 kilometrov juhozápadne od ostrova Maurícius a východne od ostrova Madagaskar. Ostrov je jedným z najvzdialenejších regiónov Európskej únie. Slovo "La réunion" znamená „zjednotenie“ alebo „opätovné stretnutie“.
Prírodné podmienky.
Réunion tvorí spolu s ostrovom Maurícius a Rodrigues súostrovie Maskarény. Ostrov je vulkanického pôvodu a za svoj hornatý povrch vďačí intenzívnej erózii. Dominujú tu dve sopky. Najvyššou horou je vyhasnutá Piton des Neiges‚ ktorá sa vypína do výšky 3 070 metrov. Druhou je jedna z najaktívnejších sopiek na svete, štítová sopka Piton de la Fournaise‚ vysoká 2 631 metrov.
Réunion má tri unikátne sopečné kotliny – medzi vulkanológmi známe ako calderas‚ na ostrove zvané cirques: Cirque de Salazie, Cirque de Cilaos a Cirque de Mafate. Posledný je prístupný iba peši alebo helikoptérou. Tieto kaldery vznikli kolapsom pôdy po vyprázdnení magmatickej komory.
Sumatra

Sumatra je šiesty najväčší ostrov sveta (približne ), najväčia časť Indonézie a druhý najväčší ostrov súostrovia Veľké Sundy v západnej časti Malajského súostrovia. Do tejto rozlohy je započítaných aj množstvo menších ostrovov ležiacich pri pobreží Sumatry. Napravo je znázornená Sumatra na politickej mape.
Geografia.
Od Malajského polostrova je na severe oddelená Malakkským prielivom a od Jávy na juhovýchode Sundským prielivom. 
Podnebie je rovníkové, veľmi vlhké.
Najdlhšia os ostrova smeruje približne severozápadne a uprostred ostrova pretína rovník. 
Vnútrozemie ostrova je rozdelené na dve časti: hornaté územie na západe (najväčšia sopka Indonézie Kerintji) a močariny na východe.
Rieky sú Musi, Hari, Indreragiri, Kampar, jazero na západe je Toba.
Mestá sú: Palembang, Medan, Padang.
Sumatra je väčšinou pokrytá dažďovým pralesom, čo ju robí takmer nevyužiteľnou pre poľnohospodárstvo, napriek tomu dažďové pralesy tvoria veľmi významnú časť bohatstva Indonézie.
Hospodárstvo.
Na ostrove sa ťaží väčšina indonézskej ropy, kamenné uhlie a zlato. „Ťaží“ sa tu aj palmový olej. Pestuje sa kokosová palma, sója, kaučukovník, cukrová trstina, čierne korenie a iné tropické plodiny.
Administratíva.
Administratívne regióny Sumatry (a malých ostrovov okolo) sú:
Kodiak (ostrov)

Kodiak je ostrov s rozlohou nachádzajúci sa v Aljašskom zálive južne od Aljašky. Počet obyvateľov sa odhaduje na cca. 13 900 obyvateľov obývajúcich mesto Kodiak, sedem dedín, americkú pobrežnú základňu a niekoľko táborov a chát. Je zvláštny svojou faunou a flórou. Jedine na tomto ostrove sa vyskytuje najväčšia suchozemská šelma medveď hnedý kodiak dosahujúci váhu až do .
Portoriko

Portoriko (po španielsky a po anglicky: "Puerto Rico" [doslova: „bohatý prístav“], do r. 1932 "Porto Rico") je ostrov a politicky tzv. nezačlenené (unincorporated) územie USA, ktoré má vo vzťahu k USA postavenie tzv. „spoločenstva“ (commonwealth) resp. po španielsky „slobodného a pridruženého štátu“ (estado libre asociado). Pri amerických prezidentských voľbách z roku 2012 sa Portoriko v pridruženom referende vyslovilo za plné členstvo v rámci federácie Spojených štátov.
Geografia.
Portoriko sa nachádza v Karibiku medzi Karibským morom a Severoatlantickým oceánom, východne od Dominikánskej republiky. Jeho zemepisná šírka je 18 15 N a dĺžka 66 30 W. Maximálna dĺžka z východu na západ (z Punta Puerca do Punta Higuero) je , maximálna šírka zo severu na juh (od Isabella po Punta Colón) je .
K hlavnému ostrovu (šp."„Isla Grande“", ) patria tri menšie ostrovy. Východne ležia turisticky lákavé ostrovy Vieques (často nazývaný aj "„Isla Nena“") a Culebra. Smerom na západ sa nachádza neobývaný ostrov Mona s bohatstvom fauny a flóry.
Portoriko napriek nie veľkej rozlohe je miestom množstva bohatstva viac prírodného charakteru. El Yunke je prírodná rezervácia a zároveň jediný tropický dažďový prales na území USA. Nájdete v ňom množstvo chránených živočíchov a rastlín. Značná časť z nich je endemická.
Hlavné mesto - San Juan.
Hlavným mestom Portorika je San Juan (založené v r. 1508 Juanom Ponce de Leónom)
Hlavné mesto má najmä na pobreží miesta bohaté na historické budovy a stavby. Napríklad veľká pevnosť El Morro na severe neďaleko slávnej ulice Fortaleza alebo San Sebastian. To sú miesta, ktoré svedčia o pokusoch iných mocností prebrať Španielsku tieto ostrovy. To sa podarilo až začiatkom minulého storočia USA. San Juan vznikol ako prvé prístavné mesto a časom rástol oveľa rýchlejšie, než ostatné v čase kolonizácie rovnako vyspelé lokality. V San Juan je sídlo vlády, ktorá podlieha USA, a tiež je tu sídlo viacerých spoločností, ktoré na Portoriku fungujú.
Jazyk.
Španielčina a angličtina sú oficiálnymi jazykmi, ale španielčina je bezpochyby dominujúca. Angličtinou hovorí asi 1/4 obyvateľov.
Zaujímavosti.
Z Portorika tiež pochádza viacero známych osobností a spevákov. Napríklad Benitio del Toro, J. Phoenix, Michelle Rodriguez, umelec Davide Vidimari, a ďalší. Na západnom ostrove Mona sa nachádza starý maják z dielne známeho architekta menom Gustav Eiffel, tiež autor Eiffelovej veže a Sochy Slobody z Liberty Island v New Yorku.
Festival De la Calle San Sebastian
San Sebastián Street Festival, tiež známy ako "San Se", je veľmi populárna Portorikánska slávnosť, ktorá sa každoročne koná v meste Old San Juan. Ide o štvordňovú udalosť, ktorá začína tretí štvrtok v Januári a trvá do nasledujúcej nedele. Táto slávnosť sa koná na počesť svätého Sebastiana [1] [2] [3]. 20. január je deň, keď katolícka cirkev oslavuje život tohto svätého. Na tomto festivale sa zúčastňuje viac ako 200 000 ľudí a táto udalosť je medzinárodne uznávaná.
Kriminalita.
Portoriko je tiež pašeráckym a priekupníckym rajom. Neraz sa práve na Portoriku podarilo odhaliť tranzity drogových trás do USA.
Jang-c’-ťiang

Jang-c’-ťiang je rieka v strednej Číne, s dĺžkou (udáva sa aj 6 300, 5 472 či ) a s prietokom /s. Názov "Jang-c’-ťiang" (扬子江, , doslova „Rieka provincie Jang“), zažitý vo viacerých jazykoch, je pôvodne miestnym označením pre dolný tok rieky, pod ktorým ho najskôr poznali európski misionári. V Číne sa spravidla nazýva Čchang-ťiang (zjednodušené znaky: 长江, tradičné znaky: 長江, , doslova „Dlhá rieka“).
Je najdlhšou riekou celého euroázijského kontinentu, na ktorom prietokom zaostáva len za Gangou. V celosvetovom meradle je dĺžkou tretia (za Amazonkou a Nílom), prietokom v poradí štvrtá (za Amazonkou, Gangou a Kongom). Do mora ročne privádza 960 miliárd m³ () vody.
Charakteristika.
Rieka vzniká z ľadovca v nadmorskej výške na severnej strane pohoria Tangla na Tibetskej náhornej plošine na juhozápadnej hranici provincie Čhing-chaj s Tibetom. Na hornom toku rieky má mnoho mien – "Tchuo-tchuo" (沱沱, Tuotuo), "Tchung-tchien" (通天, Tongtian) "Ťin-ša" (金沙, Jinsha), preteká významnými mestami Čunking, Wu-chan a Nanking a vlieva sa do Východočínskeho mora pri Šanghaji. Povodie Jang-c’-ťiang pokrýva 1,8 miliónov km², čo predstavuje 1/5 územia Číny a domov 1/3 jej obyvateľov.
Na toku rieky sa nachádza priehrada Tri rokliny, najvýkonnejšia vodná elektráreň na svete (20 300 MW).
Jemen

Jemen (), dlhý tvar Jemenská republika (), je štát ležiaci na Arabskom polostrove v juhozápadnej Ázii. Republika má viac ako 27 miliónov obyvateľov (odhad z r. 2016) a je ohraničená Saudskou Arábiou na severe, Červeným morom na západe a Arabským morom a Adenským zálivom na juhu a Ománom na východe.
Celková rozloha pevninského Jemenu je menej ako . Medzi jeho teritóriá patrí viac ako 200 ostrovov. Najväčší ostrov je Sokotra, ktorá leží južne od pevniny pri pobreží Somálska. Jemen je jediný štát na Arabskom polostrove, ktorý má čisto republikovú formu vlády. Hlavným mestom Jemenu je Saná.
Ekonomicky patrí Jemen medzi chudobné krajiny Blízkeho východu.
8. september

Narodenia.
Milan

Milan môže byť:
Starý most

Starý most môže byť:
Nový most

Nový most môže byť:
Zdanlivá hviezdna veľkosť

Zdanlivá hviezdna veľkosť (iné názvy: zdanlivá veľkosť, zdanlivá magnitúda, zdanlivá jasnosť; značka m) je fotometrická veličina udávajúca jasnosť hviezdy alebo iného objektu na oblohe v logaritmickej škále bez zohľadnenia jej či jeho vzdialenosti od pozorovateľa. Ak sa do úvahy berie i vzdialenosť od pozorovateľa, hovorí sa o absolútnej hviezdnej veľkosti. 
Táto veličina teda opisuje množstvo svetla prijatého z objektu. Stokrát menšia jasnosť (napr. toho istého objektu v desaťnásobne väčšej vzdialenosti) zodpovedá zdanlivej hviezdnej veľkosti, ktorá je o päť magnitúd väčšia. 
Na výpočet zdanlivej magnitúdy dvoch objektov možno použiť Pogsonovu rovnicu:
formula_1
Tieto hodnoty sú iba približné vo viditeľných vlnových dĺžkach (v skutočnosti tieto hodnoty závisia od presnej použitej pásmovej priepustnosti).
Hviezdna veľkosť

Hviezdna veľkosť alebo magnitúda je fotometrická veličina udávajúca jasnosť hviezdy alebo iného objektu na oblohe v logaritmickej škále. Rozlišuje sa:
Magnitúda

Magnitúda môže byť:
Amerika (svetadiel)

Amerika je jeden zo svetadielov Zeme a používa sa ako súhrnné označenie pre dvojkontinent Severná Amerika a Južná Amerika, ktoré sú prepojené úzkym pruhom súše, ktorý sa často označuje ako Stredná Amerika, alebo Mezoamerika. Používa sa aj staršie pomenovanie Nový svet.
Znovuobjaviteľom Ameriky pre Európu a západný svet sa stal Krištof Kolumbus, pomenovanie získala po inom objaviteľovi talianskeho pôvodu, Amerigovi Vespuccim, ktorý skúmal východné pobrežie Južnej Ameriky. 
Žije tu viac ako 960 miliónov obyvateľov a aktuálne sa jedná o tretí najľudnatejší svetadiel.
Pomenovanie.
Pomenovanie svetadielu Amerika (Nový svet) sa odvodzuje z latinizovanej formy mena Ameriga Vespucciho, (Americus), ktorý preskúmal veľkú časť pobrežia Južnej Ameriky (1499). Na základe jeho správ zaznamenal do reedície Ptolemaiovho atlasu pomenovanie Amerika kartograf Martin Waldseemüller so spolupracovníkom básnikom a filológom Matthiasom Ringmannom v roku 1507. Názvom Amerika na mape označili iba Južnú Ameriku a až neskoršie vydania atlasov, napr. Gerharda Mercatora začali aplikovať pomenovanie Amerika aj na severnú časť. V literatúre je možné sa stretnúť aj s inými teóriami, napr. že Amerika nesie meno po Richardovi Amerykovi (tiež R. ap Meryk, R. Amerike), obchodníkovi pôvodom z Walesu, ktorý bol údajne hlavným investorom druhej zámorskej výpravy Johna Cabota a ako argument sa používa tvrdenie, že novoobjavené zeme sa nekrstili menom objaviteľa, ale priezviskom, napr. Cookove ostrovy, Tasmánia, Baffinov ostrov.
Vodstvo.
Medzi najznámejšie jazerá Severnej Ameriky patria: Michiganské jazero, Winnipegské jazero, Veľké jazero otrokov, Veľké medvedie jazero. Najznámejšie rieky Ameriky: Mississippi (Sev. A.), Amazonka (Južná A.) a pod.
Mestá.
Najväčšie mestá Južnej Ameriky sú Sao Paulo a Rio de Janeiro, v Severnej Amerike New York, Los Angeles, Chicago a Mexico city.
Edmund

Edmund je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 1. decembra.
Bibiána

Bibiána alebo Bibiana je ženské krstné meno. Má latinský pôvod a v preklade znamená „plná života“. Meniny na Slovensku má 2. decembra.
Oldrich

Oldrich je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 3. decembra.
Barbora (prvé meno)

Barbora je ženské krstné meno. Pochádza z gréckeho "barbaros" „barbar“, „cudzinec“, „ten, kto nezrozumiteľne rozpráva“. Meniny na Slovensku má 4. decembra, keďže v tento deň sa slávi pamiatka svätej veľkomučenice Barbory. Svätá Barbora je známa ako patrónkou banníkov. Boli po nej pomenované rôzne štôlne, šachty, kaplnky, schodiská a sály v rôznych baniach po Slovensku, ale aj v iných krajinách.
Oto

Oto je mužské krstné meno, slovenská verzia nemeckého krstného mena "Otto". Meniny na Slovensku má 5. decembra.
Mikuláš (prvé meno)

Mikuláš je mužské krstné meno. Pôvod má v gréckom Nikoláos s významom „víťaziaci medzi ľuďmi, víťaz“. Meniny na Slovensku má 6. decembra.
Ambróz

Ambróz je mužské krstné meno. Často sa však objavuje aj ako druhé meno, čiže priezvisko. Pochádza z gréckeho mena "Ambrosios" (v latinčine Ambrosius), s významom nesmrteľný, nebeský. Na Slovensku má meniny 7. decembra.
Marína (prvé meno)

Marína je ženské krstné meno. Je to domácka podoba mena Mária alebo z latinčiny "marina" znamená „morská“. Meniny na Slovensku má 8. decembra.
Izabela

Izabela je ženské krstné meno. Pôvodne španielske meno Isabel je podobou hebrejského mena Jezabel s významom „Bohom povýšená“. Je to tiež španielska podoba mena Alžbeta. Meniny na Slovensku má 9. decembra.
Radúz

Radúz je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 10. decembra. Je slovanského pôvodu a jeho význam je „radujúci sa“, „radostný“.
Kornélia

Kornélia je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 17. decembra.
Sláva

Sláva je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 18. decembra.
Judita (prvé meno)

Judita je ženské krstné meno. Pôvodne hebrejské meno Jehúdíth znamená „žena z Judey“, „Židovka“. Meniny na Slovensku má 19. decembra.
Dagmara

Dagmara je ženské krstné meno. Je to severské meno, ktoré sa skladá 
zo slov "dag"+"mari", čo znamená „slávny deň“. Meniny na Slovensku má 20. decembra.
Hilda

Hilda je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 11. decembra.
Otília

Otília je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 12. decembra.
Lucia (prvé meno)

Lucia je ženské krstné meno. Meno Lucia je odvodené z latinského slova "lux" s významom svetlo, znamená teda žiariaca, vyžarujúca.
Lucia bola talianska svätica, panna a mučenica, umrela za prenasledovania Diokleciánom. V minulosti sa podľa ľudových povier na Slovensku zhotovoval takzvaný Lucijný stolček – spájal sa od Lucie až po Štedrý večer, nesmeli sa použiť klince. Opísaný je napríklad v literárnom diele-balade Lucijný stolček od Jána Botta. Meniny na Slovensku má 13. decembra.
Branislava

Branislava je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 14. decembra.
Ivica

Ivica je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 15. decembra.
Albína

Albína je ženské krstné meno, ktoré je obdobou mužského mena Albín. Má latinský pôvod s významom "biela". Na Slovensku má meniny 16. decembra.
Bohdan

Bohdan je mužské krstné meno. Toto slovanské meno vzniklo ako paralela gréckeho "Theodóros" „Boží dar“. Meniny na Slovensku má 21. decembra.
Ženský variant tohto mena je Bohdana.
Nositelia mena.
Bohdan Varchal, slovenský huslista a dirigent
Adela (prvé meno)

Adela (domácky: Ada, Adica, Adina, Aduša) je ženské krstné meno nemeckého pôvodu, odvodené z domáckej podoby mena Adelheid, s významom "vznešenej postavy". Tiež možnosť odvodenia zo staronemeckého mena Adala, pričom adal znamená "vznešený". Na Slovensku má meniny 22. decembra.
Nadežda

Nadežda je ženské krstné meno. Má ruský pôvod s významom „nádej“. Meniny na Slovensku má 23. decembra.
Adam (prvé meno)

Adam je mužské krstné meno hebrejského pôvodu. Pôvodne zo slova „"hádám"", čo znamená "prsť, zem". Adam je teda "človek z hliny". Na Slovensku má meniny 24. decembra, počas sviatku Štedrého dňa.
Štefan (prvé meno)

Štefan je mužské krstné meno. Pôvod má v gréckom "Stephanos", čo znamená „veniec víťaza“, „ovenčený víťaz“. Meniny na Slovensku má 26. decembra.
Štefan bol "svätcom" a zároveň "patrónom koní". S nositeľmi tohto skôr dedičného mena sa dnes stretávame pomenej, aj keď v minulosti bolo na Slovensku obľúbené a rozšírené. Pre domácke a dôverné oslovenie sa používa aj Pišta, Števo, Števko.
Pápežské meno.
Pápežské meno "Štefan" () nosilo desať, resp. deväť pápežov v ranom stredoveku. Pápež Štefan II. (zvolený pápež) bol druhým vatikánskym koncilom vyškrtnutý zo zoznamu pápežov a všetkým nasledujúcim pápežom s menom Štefan bolo priradené dvojité číslovanie (číslo uvedené v zátvorke je skutočným poradovým číslom toho-ktorého pápeža).
Filoména

Filoména je krstné ženské meno, pôvodom z gréckeho slova philoméné, "milovaná". Na Slovensku má meniny 27. decembra.
Eva (prvé meno)

Eva je ženské krstné meno. Pôvod má v hebrejčine, "Chavvá(h)", "Havvá(h)" znamená „živá“ alebo „matka života“. Meniny na Slovensku má 24. decembra.
Ivana

Ivana je ženské krstné meno. Je ruskou formou mena Jana, odvodeného od mužského mena Ján, ktoré znamená „Boh (Jahwe) je milostivý“. Meniny na Slovensku má 28. decembra.
Milada (prvé meno)

Milada je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 29. decembra.
Dávid (prvé meno)

Dávid je mužské krstné meno. Pôvod tohoto mena je asi z asýr. „dádu“ a hebr. „dód“ (miláčik), alebo z ugaritského „davidu“ (náčelník, kráľ). Meniny na Slovensku má 30. decembra.
Silvester (prvé meno)

Silvester (z ) je slovenské, nemecké, švédske, anglické a latinské mužské prvé (rodné, krstné) meno. Meniny na Slovensku má 31. decembra, pretože 31. decembra 335 zomrel pápež Silvester I.
Ostatné varianty tohto mena zahŕňajú: Silvestr (český), Сильвестр "Siľvestr" (ruský), Silvestre (francúzsky, španielsky), Sylvester (anglický, dánsky), Sylvest (dánsky), Sylvestre (francúzsky), Szilveszter (maďarský). Slovenské domácke podoby mena sú "Silvo", "Silo" a "Siloš". Od tohto mena, resp. jeho domáckej podoby vznikli priezviská Vester a Vesteg.
Verne

Verne môže byť:
Jednotný vyhľadávač prostriedku

Jednotný vyhľadávač prostriedku alebo jednotný vyhľadávač zdrojov (angl. "Uniform Resource Locator" = doslova: „jednotný lokátor/lokalizátor/ukazovateľ prostriedku/zdroja“), skratka URL, je univerzálny formát mien používaný na označenie zdroja na internete. URL definuje doménovú adresu servera, umiestnenie zdroja na serveri a protokol, ktorým je možné k zdroju pristupovať. Použitý môže byť len vytlačiteľný reťazec znakov ASCII bez medzier. 
Syntax URL.
 protokol://server.doména_druhého_rádu.doména_najvyššej_úrovne:port/umiestnenie_na_serveri? údaje_formuláru#kotva
Niektoré polia sú nepovinné - buď nemajú význam, alebo sa predpokladá preddefinované hodnota, závislá napr. na schéme (napr. pre protokol HTTP je implicitný port 80), alebo na aplikácii (pre webový prehliadač sa predpokladá protokol HTTP).
Príklad URL pre WWW stránku:
 http://sk.wikipedia.org:80/w/wiki.phtml?title=URL
Príklad URL aj s kotvou: 
 http://sk.wikipedia.org:80/w/wiki.phtml?title=URL#Referencie
URL sa skladá z týchto častí: 
URI.
Novšie bol zavedený namiesto URL jednotný identifikátor zdroja - URI. "URL" a URI je zriedkavo nutné rozlišovať, pretože URL je taký URI, ktorý okrem identifikácie zdroja umožňuje jeho lokalizáciu pomocou opisu primárnej prístupovej metódy k nemu (napr. jeho "umiestnenia" v sieti).
Medzinárodná organizácia pre normalizáciu

Medzinárodná organizácia pre normalizáciu (neoficiálny preklad aj "Medzinárodná organizácia pre štandardizáciu"; , skrátene "ISO") je organizácia koordinujúca štandardizačnú a normalizačnú technickú činnosť v medzinárodnom meradle založená v 23. februára 1947 so sídlom v Ženeve.
ISO je svetovou federáciou národných normalizačných organizácií, v súčasnosti má 1486 členov, z toho 974 riadnych členov, 367 korešpondenčných členov a 15 kandidátov na členstvo (stav k 31. decembru 2003). Je poradným orgánom UNESCO, ECOSOC, FAO, IAEA, ICAO, 
ISO sa zaoberá tvorbou medzinárodných noriem ISO a iných druhov dokumentov vo všetkých oblastiach normalizácie okrem elektrotechniky. Sú to napr.:
Každý štandard je označovaný skratkou ISO, svojím číslom, názvom a rokom vydania. ISO úzko spolupracuje s ITU-T(medzinárodná telekomunikačná únia - odbor telekomunikačný)
Najznámejší štandard ISO v oblasti dátových komunikácií je referenčný model prepojenia otvorených systémov OSI.
K 31. decembru 2003 bolo vydaných 13 362 noriem ISO, 494 technických správ (TR), 2 dohody IWA, 9 PAS, 118 TS, 4 dohody TTA a 39 pokynov ISO.
Členovia.
Členmi ISO sú národné normalizačné organizácie zastupujúce normalizáciu v danej krajine. Každá členská krajina má jedného zástupcu. V súčasnosti je členom ISO 164 krajín. Medzi základné povinnosti členov patrí informovať orgány a organizácie v svojej krajine o nových normalizačných aktivitách, zabezpečovať za danú krajinu jednotné stanovisko k predkladaným dokumentom a finančne podporovať činnosť ISO. Členovia ISO majú právo zúčastniť sa na prácach v akejkoľvek technickej komisii a vykonávať všetky hlasovacie práva, možno ich zvoliť do Rady ISO a sú zastúpení na Generálnom zasadaní ISO.
Korešpondenčný člen je zvyčajne organizácia v krajine, kde sa ešte úplne nerozvinula národná normalizačná činnosť. Taký člen sa aktívne nepodieľa na technických a strategických prácach, ale má právo byť informovaný o prácach, o ktoré má záujem.
Kandidát na členstvo tento štatút je určený pre krajiny s veľmi malou ekonomikou. Títo kandidáti na členstvo platia znížené poplatky.
Technické práce zabezpečuje 188 technických komisií (TC), 55 046 subkomisií (SC) a 2224175 pracovných skupín (WG) (stav k 31. decembru 2003). Na prácach technických komisií sa môžu podieľať aktívni členovia (P-členovia - participating members), ktorí majú povinnosť zúčastniť sa na zasadaní a hlasovať k dokumentom alebo pozorovatelia (O-členovia - observer members), ktorí dostávajú pracovné dokumenty a majú právo, no nie povinnosť, zúčastniť sa na zasadaní a hlasovať.
Einstein

Einstein môže byť:
Kamenica (hrad)

Kamenica (normovaný názov, iné názvy: Kamenický hrad, hrad v Kamenici) je hradná zrúcanina nad obcou Kamenica, na severozápad od terajšieho okresného historického mesta Sabinov, na vápencovom bradle (), v pohorí Čergov.
Historické doložené názvy: Thorkw, Torkueley 1270, Thorku 1306, Tarkeu 1312, Torkew, Tarkö.
Súčasný stav.
Hrad, ktorý od 13. storočia a ešte asi pred 450 rokmi bol centrom diania spoločenských a historických udalostí hornošarišského regiónu v tejto oblasti, je dnes ruinou. O jeho zachovanie sa stará Občianske združenie "Kamenná veža".
ISO

ISO (Iso) môže byť:
Prokyón

Prokyón (α CMi/α Canis Minoris/Alpha Canis Minoris) je najjasnejšia hviezda v súhvezdí Malý pes, ôsma najjasnejšia hviezda na nočnej hviezdnej oblohe a štvrtá najjasnejšia hviezda severnej oblohy. 
Jej meno pochádza z gréckeho "προκύον" ("Prokyōn"), čo znamená „pred-pes“, pretože predchádza „Psiu hviezdu“ Sírius v smere rotácie nočnej oblohy na Zemi (aj keď Prokyón má väčšiu rektascenziu, má tiež severnejšiu deklináciu, čo znamená že nad horizont vystúpi skôr ako Sírius na väčšine severných zemepisných šírok). Tieto dve „psie hviezdy“ sa spomínajú vo väčšine starovekých kníh a boli uctievané Babylončanmi a Egypťanmi.
Prokyón je jedna z najbližších hviezd k Zemskej slnečnej sústave, je vzdialený iba 3,5 pc alebo 11,41 svetelných rokov, jeho paralaxa je 0,286″ a absolútna magnitúda 2,7. Je to žltý podobor. Podobne ako Sírius, je to spektroskopická dvojhviezda — hlavnú hviezdu ("Prokyón A") sprevádza slabá spoločnica tzv. biely trpaslík ("Prokyón B") vzdialená asi 2,2″ až 5,0″. Už v roku 1840 astronómovia z jeho premenného vlastného pohybu usúdili, že Prokyón má sprievodcu. V roku 1896 na Lickovej hvezdárni bol tento spoločník, Prokyón B, skutočne objavený vo vzdialenosti 4,3″ od hlavnej zložky. Pozorovať sa však dá len veľmi ťažko nielen pre svoju malú vzdialenosť od hlavnej zložky, ale aj pre nízku zdanlivú jasnosť (udáva sa v rozsahu 13. až 9. magnitúdy). Hlavnú zložku obehne asi za 40,65 roka. Priemer Prokyóna B je asi dvojnásobok priemeru Zeme, jeho stredná hustota dosahuje 100 000 g/cm³. V sústave sa nachádza ešte aj tretia hviezda, "Prokyón C", ktorý obieha asi 20-krát ďalej ako Prokyón B a má jasnosť 12. magnitúd.
Prokyón je jedným z vrcholov zimného trojuholníka a zimného šesťuholníka.
GNU Compiler Collection

GNU Compiler Collection, skrátene GCC, je súbor prekladačov programovacích jazykov projektu GNU. GCC je slobodný softvér distribuovaný organizáciou Free Software Foundation pod licenciou GNU GPL.
Prehľad.
GCC bol spočiatku len prekladač jazyka C (GNU C Compiler), napísaný Richardom Stallmanom v roku 1987.
V roku 1997 sa skupina programátorov oddelila od oficiálnej vývojovej vetvy GCC. Experimental/Enhanced GNU Compiler System, skrátene EGCS bol vyvíjaný rýchlejšie a dosahoval lepšie výsledky ako GCC, preto bol v apríli 1999 uznaný za oficiálnu verziu GCC.
GCC je spravovaný mnohými programátormi po celom svete a je prenesený na množstvo procesorov a operačných systémov. Medzi ne patria GNU/Linux, BSD, Mac OS X, NEXTStep, BeOS. Používa sa pri vývoji slobodného, ale i komerčného softvéru.
Programovacie jazyky.
Verzia 4.6 obsahuje rozhrania pre nasledujúce jazyky:
Architektúry.
GCC (vo verzii 3.2) vytvára kód pre nasledujúce typy procesorov:
Zoznam najjasnejších hviezd

Jasné hviezdy sú jasné, pretože vyžarujú viac svetla alebo pretože sú k nám bližsie. Zdanlivá hviezdna veľkosť (magnitúda) je mierou jasnosti, ktorú pozorujeme, zatiaľ čo absolútna hviezdna veľkosť vyjadruje skutočnú jasnosť hviezdy.
Podľa zdanlivej hviezdnej veľkosti.
Nižšie je uvedených 100 najjasnejšich hviezd, ako sú viditeľné zo Zeme (podľa zdanlivej magnitúdy vo viditeľných vlnových dĺžkach) podľa pozorovania oblohy v rámci programu Hipparcos.
Presné poradie v tomto zozname nie je úplne dobre definovateľné:
Podľa absolútnej hviezdnej veľkosti.
Nižšie je uvedený zoznam najsvietivejších hviezd podľa absolútnej hviezdnej veľkosti. Absolútna hviezdna veľkosť je mierou hviezdnej svietivosti – celkové množstvo viditeľnej energie vyžarovanej hviezdou každú sekundu, ako by bolo v štandardnej vzdialenosti 10 parsekov od hviezdy samotnej). Presné poradie v tomto zozname nie je úplne dobre definovateľné:
Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky (skratka MPRV SR) je ústredným orgánom štátnej správy Slovenska pre oblasti poľnohospodárstva, rozvoja vidieka, potravinárstva a obchodu, lesného hospodárstva, pozemkových úprav. 
Súčasným ministrom je od 25. októbra 2023 Richard Takáč (SMER – SD). 
Pôsobnosť ministerstva.
Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre: 
Komoditná burza.
Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky aktívne pôsobí v dianí na Komoditnej burze Bratislava. 
Minister pôdohospodárstva.
Ministerstvo pôdohospodárstva riadi a za jeho činnosť zodpovedá minister pôdohospodárstva, ktorého vymenúva a odvoláva prezident SR na návrh predsedu vlády SR.
Štátny tajomník ministerstva pôdohospodárstva.
Ministra pôdohospodárstva a rozvoja vidieka v čase jeho neprítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností štátny tajomník. Minister môže poveriť aj v iných prípadoch štátneho tajomníka, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností. Štátny tajomník má pri zastupovaní ministra na rokovaní vlády poradný hlas. Štátneho tajomníka vymenúva a odvoláva vláda na návrh ministra. V odôvodnených prípadoch môže vláda určiť, že na ministerstve pôsobia dvaja štátni tajomníci. Minister určí, v ktorých otázkach a v akom poradí ho štátni tajomníci zastupujú.
Štátnymi tajomníkmi MPRV SR sú Vladimír Vnuk a Jozef Smatana. 
História.
Pod ministerstvo bola 1. júla 2010 včlenená doterajšia agenda Ministerstva životného prostredia SR, ktoré bolo k tomuto dňu zrušené (zákon č. 37/2010 Z. z.). Ministerstvo bolo zákonom premenované na "Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky". K 1. októbru 2010 po obnovení Ministerstva životného prostredia SR je ministerstvo znova vedené ako "Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky" (zákon č. 372/2010 Z. z.).
Aldebaran

Aldebaran alebo Býčie oko (α Tau / alpha Tauri) je najjasnejšia hviezda v súhvezdí Býk a jedna z najjasnejších hviezd na nočnej hviezdnej oblohe. Meno pochádza z arabského الدبران („al-dabarān“), čo znamená „ten ktorý nasleduje“, pretože po svojej ceste na oblohe akoby sledoval Plejády. Je viditeľný v našich (slovenských) zemepisných šírkach od októbra do marca.
Aldebaran je dvojhviezda. Už voľným okom sa dá pozorovať jeho nápadná oranžová farba, pretože hlavná zložka je červeným, resp. oranžovým obrom. Hlavná zložka A, červený (v niektorých zdrojoch sa uvádza oranžový) obor so 45-násobne väčším priemerom ako Slnko, má zdanlivú jasnosť 0,85m, povrchovú teplotu 4 100 K a patrí do spektrálneho typu K5, do triedy svietivosti III. Vedľajšia zložka dvojhviezdy B je na oblohe vzdialená od A 31 ", má zdanlivú jasnosť 13,5m a patrí do spektrálneho typu M2. Aldebaran tvorí jednu zo štyroch kráľovských hviezd (Aledebaran, Antares, Fomalhaut, Regulus), podľa ktorých ľudia kedysi delili rok na štyri ročné obdobia. Hviezda Aldebaran sa dá na nočnej oblohe veľmi ľahko nájsť. Čiastočne preto, že je pomerne jasná, a čiastočne vďaka jej zvláštnemu vzťahu k jednému z najpozoruhodnejších útvarov na oblohe. Ak pozorovateľ predĺži myslenú čiaru, ktorú tvoria tri hviezdy Orionovho pásu smerom doprava (na južnej pologuli doľava), prvá jasná hviezda, ktorú na tejto čiare nájde, je Aldebaran.
Smerom k hviezde Aldebaran letí sonda Pioneer 10 rýchlosťou 12,24 km/s. V jeseni roku 2022 bola táto sonda od Zeme vzdialená 132 au. Aldebaran je od Zeme vzdialený asi 65 svetelných rokov, takže sonda k nemu doletí asi za 2 milióny rokov.
Aldebaran leží na ľavom vrchole akéhosi veľkého ležatého V, ktoré okrem neho tvorí ešte niekoľko oveľa slabších hviezd. Táto skupina hviezd je otvorená hviezdokopa Hyády. Fyzicky k nej však nepatrí, pretože je k nám asi o 100 ly bližšie ako hviezdy Hyád.
Astrológmi je Aldebaran považovaný za šťastnú hviezdu, spojenú s bohatstvom a uznaním.
Kaštieľ v Geči

Kaštieľ s rímskokatolíckym kostolom Narodenia Panny Márie v Geči je neskorobaroková stavba na miernom návrší, umiestnená v strede obce. 
Dejiny.
Kaštieľ pochádzajúci zo 17. storočia bol pri stavbe kostola v roku 1750 upravený a prispôsobený novému účelu. Fasádová úprava kaštieľa bola uskutočnená roku 1836. V 20. storočí sa v budove viackrát uskutočnili menšie adaptačné práce. 
Stavba kostola je pojatá do štvorcového masívu vlastného kaštieľa, len polkruhové apsidiálne presbytérium kostola je riešené ako vyčnievajúca prístavba, zakončená malou hranatou strešnou vežou z dreva, v ktorej je umiestnený zvon. Kostol je jednoloďový s polkruhovou apsidou, zaklenutý valenou klenbou s lunetami. I nad strechou apsidy je umiestnená mala vežička. Na západnej (zadná časť) a juhovýchodnej strane (bočná časť) interiéru je oratórium, za ním chodba spájajúca kostol s kaštieľom. V presbytériu je iluzívna nástenná maľba z roku 1760, predstavujúca Korunovanie Panny Márie od A. I. Trtinu v dolnej časti signovaná autorom. V lodi sú nástenné maľby od J. Smolku z roku 1945 maľované na pôvodných rokokových Trtinových kompozíciách. Hlavný oltár je nepôvodný s centrálne umiestnenou ikonou (obrazom) samotnej Panny Márie s Ježiškom v náručí so štylizovaným rámom predstavujúcim slnečné lúče smerujúce z rohov rámu do priestoru. Po stranách sú inštalované plastiky svätého Štefana kráľa a svätého Ladislava z polovice 18. storočia, umiestené na štylizovaných nástenných drevených konzolách, ďalšie dve plastiky od toho istého rezbára sú v lodi a predstavujú svätého Mikuláša biskupa a svätého Michala archanjela s mečom a knihou. Sochy sú inšpirované plastikami sochára J. A. Kraussa, ktorý vytvoril diela v Jasovskom kláštore. 
Príslušenstvom kaštieľa je aj podpivničený pôvodný sklad pre uskladňovanie poľnohospodárskej produkcie, záhrada tzv. „kertešňa“ (od maďarského kertéz – záhradník) a taktiež parčík situovaný od severu do návršia pred starým kostolom.
Atlantik

Atlantik môže byť:
Ugorské jazyky

Ugorské jazyky je skupina ugrofínskych jazykov, ktorou hovoria Maďari, Mansijci (zastarano: Voguli) a Chantyjci (zastarano: Ostiaci).
Skupina vznikla oddelením sa fínskej skupiny od ugrofínskej vetvy okolo roku 2000 pred Kr. Jej príslušníci pôvodne sídlili medzi riekami Irtiš, Išim a Tobolu pri Urale. Okolo roku 1000 pred Kr. sa rozpadla na "obsko-ugorskú" podskupinu a "maďarčinu".
Delenie:
Webstránka Ethnologue netradične označuje ako "ugrofínske jazyky" a zároveň ako "ugorské jazyky" len maďarčinu, a chantyjčina a mansijčina sú samostatné vetvy uralských jazykov.
Seniorát (dedičská postupnosť)

Seniorát (v staromaďarských podmienkach „oési jog“, v Čechách „stařešinství“) je princíp, že sa kniežací stolec / kráľovský trón po smrti kniežaťa/ kráľa obsadzuje najstarším mužským potomkom aktuálne vládnuceho rodu. 
Opakom je: primogenitúra
Kopáň

Kopáň (po maď. "Koppány") (? - † 998) bol súper Štefana v otázke nástupníctva na uvoľnený maďarský kniežací stolec po kniežati Gejzovi.
Bol šomodské knieža a člen vedľajšej vetvy Arpádovcov podporovaný staromaďarskými náčelníckymi rodmi, vládnuci medzi Blatenským jazerom a Drávou.
Konflikt so Štefanom.
Len čo uhorské veľkoknieža Gejza zomrel, vystúpilo so svojimi nárokmi na uhorský trón šomodské knieža Kopáň. Kopáň si chcel nároky zabezpečiť – legitímne v zmysle dovtedy platného seniorátu a levirátu sobášom s vdovou po Gejzovi, Šarlotou, matkou samotného Štefana a sestrou Kopáňovej matky. Šarlotu preto obliehal vo Veszpréme (nakoniec Šarlotu nedobyl). Proti Štefanovi sa však vzbúrili aj ďalšie pohanské zadunajské kniežatá. Štefan sa uchýlil vo svojom Nitrianskom kniežatstve u Poznanovcov a Huntovcov, ktorí spolu s nemeckými rytiermi aj posilnili jeho vojsko. Tieto zjednotené vojská napokon porazili Kopáňa pri Veszpréme (podľa niektorých zdrojov v roku 998) a Kopáň bol zabitý, pravdepodobne samotným veliteľom Štefanovho vojska, švábskym rytierom Vencelínom. Telo Kopáňa bolo potom údajne rozštvrtené a rozvešané na mestských bránach Ostrihomu, Veszprému, Rábu, jeho posledná časť bola poslaná do Sedmohradska do sídla sedmohradského kniežaťa Ďulu I.
Význam.
No Gejza spolu so svojim synom Štefanom (Vajkom) významným spôsobom zasiahli do pravidiel a tradícií starých Maďarov - najsilnejšie asi prijatím kresťanstva. Je to možné považovať za rozchod s pôvodnými maďarskými hodnotami, čo mohlo spôsobiť aj sformovanie pomerne silnej opozície proti Štefanovi, ktorý sa po Gejzovej smrti snažil uplatniť nárok na kniežací stolec. Tým sa však dostal do otvoreného konfliktu s Kopáňom, ktorý bol významne podporovaný konzervatívne zmýšľajúcou časťou vytvárajúcej sa maďarskej šľachty. Ich vystúpenie však vyznieva skôr ako obrana zažitých tradícií a snaha o zmarenie inovácií, ktoré Štefan zosobňoval, ako priama podpora osoby Kopáňa.
V Kopáňovi a Štefanovi nachádza maďarská historická tradícia dva diametrálne protiklady - prvý z nich prežíva v národnom povedomí ako zástanca tradície a národnej hrdosti a obhajuje pôvodné staré maďarské pohanstvo, zatiaľčo druhý predstavoval nový trend - kresťanstvo a rozchod s pôvodným maďarským náboženstvom, čím mala byť dosiahnutá úspešná integrácia do kresťanského sveta.
Je nutné poznamenať, že duch maďarskej historickej tradície sa silno prikláňa ku Kopáňovi ako ochrancovi suverenity Maďarov.
Naračné pramene.
Boj s Kopáňom opisuje Obrázková kronika:
Opis bitky sa stal aj súčasťou menšej legendy Štefana kráľa:
Pacifik

Pacifik môže byť:
Vega

Vega (α Lyr / α Lyrae / Alfa Lyrae) je najjasnejšia hviezda v súhvezdí Lýra a piata najjasnejšia hviezda na nočnej oblohe. Je to druhá najjasnejšia hviezda na severnej nočnej oblohe, po hviezde Arktúr, a často je viditeľná blízko zenitu počas leta v stredných severných zemepisných šírkach na severnej pologuli. Zároveň patrí k našim najbližším hviezdam.
Všeobecné informácie.
Jej názov znamená „(orol) vrhajúci sa strmhlav“. Podľa čínskej povesti to bola nebeská krajčírka. Niekde sa uvádza, že je dokonca jasnejšia než Arktúr a pri svojej kulminácii skutočne jasnejšie vyzerá. Pri hornej kulminácii je totiž len okolo 10° vzdialená od zenitu, takže jej svetlo prechádza cez podstatne tenšiu vrstvu atmosféry, ako keď kulminuje Arktúr. Dojem jasnosti podporuje i jej žiarivobiela farba.
Vega je jedným z vrcholov asterizmu Letný trojuholník spolu s Denebom z Labute a Altairom z Orla. Je zo všetkých hviezd trojuholníka najjasnejšia. 
Pred 13 tisíc rokmi bola Vega polárnou hviezdou, čiže sa v jej blízkosti nachádzal severný svetový pól. Ten sa však v dôsledku precesie presunul k Polárke. Je možné, že o ďalších pár tisícročí sa Vega polárkou opäť stane.
Fyzikálne vlastnosti.
Patrí do spektrálnej triedy A0 V. Žiarivosť Vegy je 50-krát väčšia než žiarivosť Slnka. Ako veľa hviezd jej typu, aj Vega rotuje rýchlo, na rovníku rýchlosťou až 270 km/s. Odstredivou silou rotácie je na póloch výrazne sploštená a tiež horúcejšia ako na rovníku, lebo póly sú bližšie k jej žeravému jadru. Na povrchu má škvrny, ktoré spôsobujú veľmi malé zmeny jej jasnosti.
Zároveň je to jedna z našich najbližších hviezd. Jej vzdialenosť od nás je len 25 svetelných rokov. V roku 1983 infračervená družica IRAS zistila, že hviezdu pravdepodobne obklopuje plynoprachový disk zahrievaný Vegou na priemernú teplotu -190 °C. Ukázali ho aj snímky z Hubblovho vesmírneho ďalekohľadu. Okrem infračerveného sa dá pozorovať aj v rádiovom žiarení. Tento disk je veľmi rozsiahly a siaha asi 2-krát ďalej, než je vzdialenosť Pluta od Slnka. Je pravdepodobné, že z neho práve vzniká planetárna sústava. Vega je však pomerne mladá hviezda (asi 300 – 400 miliónov rokov) a planetárna sústava sa ešte nestihla utvoriť. Z jeho deformácie sa dá usudzovať, že sa vytvorila už jedna veľká protoplanéta. 
Vega je takisto základná hviezda pre tzv. štandardný systém hviezdnej veľkosti. V tomto systéme sa meria jasnosť hviezdy cez tri farebné filtre.
Svätý grál

Svätý grál alebo grál je legendárny predmet, jedna z najhľadanejších kresťanských relikvií. Podľa kresťanských legiend to mala byť čaša alebo pohár, z ktorej údajne pil Kristus pri Poslednej večeri. Svätý grál je kontroverzne komentovanou témou, nakoľko ani Biblia v príslušných statiach nijako významne grál neuvádza, na rozdiel od Archy zmluvy, ktorá je v Starom zákone veľmi presne opísaná.
Z historického pohľadu sa tematika svätého grálu v písomnej forme objavuje až na konci 12. storočia. Tvorcom jednej z prvých legiend o gráli je francúzsky stredoveký autor "Chretien de Troyes". Predpokladá sa, že svätý grál je akýmsi podobenstvom širších súvislostí. Pokiaľ by sa zaužívaný obraz grálu očistil od všemožných bočných atribútov, je možné naň nazerať ako na symbolickú nádobu s Kristovou krvou (obraz z Poslednej večere - víno = krv).
Alternatívy.
V súvislosti so svätým grálom existujú konšpiračné teórie založené na základe podvrhnutých dokumentov zvaných Tajné spisy Henriho Lobineaua. Tieto dokumenty poslúžili ako základ pre fiktívne romány ako "Svätá krv a svätý grál" alebo Da Vinciho kód od Dana Browna.
Šek

Šek je abstraktný cenný papier (teda taký, ktorý neuvádza dôvod vzniku záväzku) spĺňajúci isté náležitosti, ktorým osoba, ktorá ho vystavila („vystaviteľ“), prikazuje inej osobe ("šekovníkovi"- je to vždy banka), aby zaplatila nejakú sumu v prospech ďalšej osoby („remitenta“).
V Európe má šek rovnaké právne úpravy, pretože existuje Ženevská konvencia o šekoch z roku 1931.
Dejiny.
"Treba prepracovať"
Predchodca šeku ešte nebol šek v pravom slovazmysle. Bolo to akési potvrdenie o uložení finančnej hotovosti v jednom z templárskych domov, ktoré boli roztrúsené po celej Európe. Takéto potvrdenie, ktoré bolo viacerými spôsobmi autentifikované a verifikované, bolo použiteľné hlavne pre kupcov, ktorí sa venovali diaľkovému obchodu. 
Kupec nemusel so sebou na cestu brať väčšiu sumu peňazí (stredoveké obchodné trasy boli z bezpečnostného hľadiska nevyspytateľné), stačilo mu vyššie zmienené potvrdenie, ktoré predložil v templárskom bankovom dome v cieli svojej cesty a okamžite mu bola vyplatená vložená čiastka, mnohokrát dokonca v domácej mene krajiny, kde sa kupec práve nachádzal. Z tohto pohľadu môžeme vnímať tieto dokumenty, ako bankové zmenky a tiež za pozornosť stojí templárska „zmenárenská“ činnosť.
Arktúr

Arktúr (Arcturus) alebo Alpha Bootis (α Boo/α Bootis) je najjasnejšia hviezda v súhvezdí Pastier a štvrtá najjasnejšia hviezda na oblohe so zdanlivou hviezdnou veľkosťou −0,05 hneď po hviezdach Sírius, Canopus a Alfa Centauri. Je to po Síriovi druhá najjasnejšia hviezda viditeľná z územia Slovenska a najjasnejšia hviezda severnej oblohy. V obrazci Pastiera tvorí jeho koleno.
Názov tejto hviezdy pochádza zo starogréčtiny Αρκτούρος ("Arktouros"), čo znamená "strážca medvedice". Má výrazne oranžovú farbu. Po oblohe sa pohybuje veľmi rýchlo, za 800 rokov sa posunie až o priemer Mesiaca, teda 2,28 oblúkovej sekundy/rok. Pri tejto hviezde objavil v roku 1717 E. Halley vlastný pohyb hviezd, keď zmeranú polohu Síria, Prokyona a Arktúra porovnával s Ptolemaiovým katalógom. V rektascenzii sa posunie za rok o 1,098“, v deklinácií o 2,003“. Tiež bol prvou hviezdou vôbec, ktorá bola za dňa pozorovaná ďalekohľadom (stalo sa to v roku 1635).
Arktúr je oranžový obor, ktorého zdanlivá jasnosť je -0,05 magnitúdy, spektrálny typ K2, trieda svietivosti IIIp, povrchová teplota 4000 K a je jedna z najbližších voľným okom viditeľných hviezd k Zeme (okolo 36,2 ly). Arktúr má 26-krát väčší priemer a 114-krát väčšiu svietivosť ako Slnko.
Spolu s hviezdami Regulus (súhvezdie Lev) a Spika (súhvezdie Panna) tvorí Arktúr asterizmus Jarný trojuholník.
Canopus

Canopus (latinizácia mena veliteľa loďstva spartského kráľa Meneláa z gr. mytológie Kanôbosa) (α Car / α Carinae / Alpha Carinae) je najjasnejšia hviezda v južnom súhvezdí Kýl (Carina) a druhá najjasnejšia hviezda na nočnej oblohe so zdanlivou hviezdnou jasnosťou −0,72; hneď po hviezde Sírius. Je to nadobor spektrálneho typu F0, triedy svietivosti Ia (al. II).
Podľa tejto hviezdy sa orientujú rôzne kozmické sondy ako napríklad Voyager 1 a Voyager 2.
Charakteristika.
Predtým, než bol spustený satelitný teleskop Hipparcos, odhadovala sa vzdialenosť rôzne, od 96 až po 1200 svetelných rokov. Keby táto vzdialenosť bola správna, Canopus by bol jednou z najjasnejších hviezd v našej galaxii. Hipparcos však zmeral vzdialenosť 310 ly od našej slnečnej sústavy, čo dosiahol zmeraním paralaxy na 10,43 ± 0,53 uhlových milisekúnd. Obťažnosť v meraní vzdialenosti Canopa tkvie v jeho nezvyčajnej vlastnosti. 
Spektrálny typ Canopa je F0 II alebo Ia (II znamená „jasný obor“ a Ia „nadobor“), a takéto hviezdy sú vzácne a málo pochopené; sú to hviezdy ktoré môžu byť v procese evolúcie z alebo do stavu červeného obra. Z tohto dôvodu bolo ťažké zistiť, ako je Canopus jasný a tým pádom ako ďaleko sa nachádza. Priame meranie bol jediný spôsob ako vyriešiť tento problém. Canopus je priďaleko pre merania paralaxy zo Zeme a preto jeho vzdialenosť nebola presne známa až do začiatku 90.-tych rokov.
Canopus je 13600-krát jasnejší než Slnko a najjasnejšia hviezda v okolí približne 700 ly. zo vzdialenosti 1 AU by Canopus mal zdanlivú magnitúdu -37. Pre väčšinu hviezd v jeho okolí je Canopus najjasnejšou hviezdou na oblohe. Na Zemi je druhý najjasnejší len preto, lebo Sírius je omnoho bližšie k Zemi (8,6 svetelných rokov).
Jeho povrchová teplota sa odhaduje na 7350 ± 30 K. Jeho polomer bol zmeraný na 0,6 AU, čo je 65-krát viac ako Slnko. Ak by bol umiestnený do stredu nášho solárneho systému, dosiahol by 3/4 vzdialenosti k Merkúru. Planéta ako Zem by od nej musela byť v trojnásobnej vzdialenosti Pluta od Slnka, aby sa hviezda javila v rovnakej veľkosti ako Slnko.
Canopus je silným zdrojom röntgenového žiarenia, ktoré sú pravdepodobne produkované jeho korónou, magneticky zohriatou na približne 15 miliónov kelvinov.