Dyslexia

Dyslexia je biologicky podmienená porucha, ktorá sa prejavuje neschopnosťou čítať, alebo veľmi ťažkopádnym čítaním. Trpí ňou hlavne mladšia vrstva populácie.
Dyslexia je špecifická porucha prejavujúca sa neschopnosťou naučiť sa čítať, napriek tomu, že sa dieťaťu dostáva bežného výučbového vedenia, má primeranú inteligenciu a sociokultúrnu príležitosť. Zelinková (1994) spomína okrem vyššie uvedených faktov aj podmienku, že dieťa nemá zrakový či sluchový postih. Dyslexia je vážnou biologicky podmienenou poruchou učenia a je najrozšírenejším postihnutím v európskych krajinách (okolo 412 % žiakov základných škôl).
Či dieťa trpí dyslexiou s určitosťou to môže potvrdiť len odborníkšpeciálny pedagóg a to buď v centre špeciálno-pedagogického poradenstva alebo v centre pedagogicko-psychologického poradenstva a prevencie.
Príznaky, ktoré sú signálom, že dieťa trpí dyslexiou:
Klinický obraz.
Vek pri diagnostikovaní a trvanie poruchy.
Príznaky dyslexie sa môžu líšiť v závislosti od veku dieťaťa.
Vo všeobecnosti sa tieto príznaky prvýkrát objavia, keď sa dieťa učí čítať, hoci môžu byť prítomné už oveľa skôr.  Zároveň sa môže stať, že dyslexia nie je diagnostikovaná ani po mnohých rokoch. Napríklad je bežné, že deti s vysokým inteligenčným kvocientom (IQ) neprejavujú príznaky dyslexie a preto zostáva nepovšimnutá až dokým sa v škole nezvýšia nároky na porozumenie.
Vedú sa diskusie o tom, či je táto porucha celoživotná a jej dôsledky sa dajú len zmierniť, alebo či môže vďaka liečbe úplne vymiznúť. Isté však je, že čím skôr sa s liečbou začne, tým menšie budú jej dôsledky.
Vývinový priebeh.
Vo veku od 3 do 5 rokov môže mať dieťa s dyslexiou spomalený vývoj reči a problémy s výslovnosťou, hoci nie vždy musí mať problémy súvisiace s ústnym prejavom.
Niektorí autori tiež tvrdia, že sa môžu vyskytovať ťažkosti pri osvojovaní si rutiny a zapamätaní si čísel, písmen, dní v týždni, pesničiek alebo farieb, taktiež ťažkosti pri obliekaní sa (zapínanie gombíkov alebo zipsov) atď. Existuje však polemika o tom, či je to typickejšie pre dyslexiu alebo pre iné poruchy učenia. 
V tomto období je dôležité sledovať, ako sú plnené požiadavky v učení sa čítať a písať. Napriek tomu im je zriedkavé diagnostikovať dyslexiu pred začiatkom školskej dochádzky, pretože sa ešte nestretli s úlohami spojenými s čítaním. 
Medzi 6. a 8. rokom života robí najväčšie ťažkosti spájanie grafém s fonémami (písmená –hlásky). Ďalšie ťažkosti, ktoré sa v literatúre objavujú zriedkavejšie, sú ťažkosti v logicko-priestorových operáciách a pamätaním si sledu udalostí. 
V niektorých prípadoch sa začínajú prejavovať nedostatky v iných školských oblastiach, napríklad v matematike (dyskalkúlia). Vo väčšine prípadov dyskalkúlia nie je primárna porucha, ale je spôsobená problémom s chápaním zadania úlohy. 
V tom istom vekovom rozmedzí a približne do 11 rokov si dieťa môže mýliť čísla a písmená alebo meniť ich poradie v slovách; má problémy s výslovnosťou čítaných slov a ťažkosti s porozumením čítaného textu. 
Neskôr a až do obdobia dospelosti patrí medzi najväčšie ťažkosti problém s porozumením čítaného textu. Čím je text zložitejší, tým je problém väčší. 
Kognitívne vysvetlenie symptomatologického vývoja.
Zo psychologickej paradigmy spracovania informácií sa tieto ťažkosti vysvetľujú tak, že ľudia bez dyslexie si automatizujú procesy, s ktorými majú ľudia s dyslexiou problémy.
Podľa týchto teórií má mozog obmedzené schopnosti na spracovanie. Ak sa tieto schopnosti prekročia, procesy sa spomalia alebo sa dokonca vyskytnú chyby. Preto malé deti čítajú pomaly, robia chyby pri dekódovaní grafém – foném (písmeno – hláska) a majú veľké problémy s porozumením. Okrem toho majú väčšie problémy s menej známymi alebo dlhšími slovami, pretože si vyžadujú viac kognitívnych zdrojov. 
Postupne, ako si deti automatizujú mechaniku čítania, majú čoraz viac zdrojov, ktoré môžu venovať porozumeniu textu a nakoniec sa do značnej miery zautomatizuje aj to. U osôb s dyslexiou k tejto automatizácii dochádza pomalšie. To znamená, že robia chyby po oveľa dlhšiu dobu, dokonca aj v dospelosti, keď sa na prvý pohľad rýchlosť a presnosť mechaniky čítania javia ako správne. Napriek tomu majú problémy s porozumením, pretože stále využívajú väčšinu svojich zdrojov na dekódovanie grafém a foném. Je teda bežné, že dospelí s dyslexiou robia stále viac chýb a sú pomalší než kontrolné skupiny pri čítaní vymyslených alebo nezvyčajných slov. 
Špecifické znaky dyslexie.
Existujú určité znaky, ktoré sú prítomné vždy a je potrebné pozorne ich sledovať:
Medzi znaky, ktoré sa môžu vyskytovať často, patria:
Niekedy sa líšia v závislosti od typu dyslexie alebo od toho, ako veľmi je ňou osoba postihnutá: