Bombardovanie Dubovej 20. augusta 1944

Bombardovanie Dubovej 20. augusta 1944 (iné názvy: bombardovanie rafinérie Dubová) bol nálet amerických vzdušných síl na Štátnu rafinériu minerálnych olejov v Dubovej počas druhej svetovej vojny. Celkovo 76 bombardérov B-24 Liberator 15. leteckej armády zaútočilo 20. augusta 1944 na rafinériu, ktorá bola ich hlavným cieľom, ale aj na železničnú trať. Poškodených bolo viacero prevádzok rafinérie a veľké množstvo surovín ako aj spracovaných produktov.
O bombardovaní rafinérie v Dubovej krátko pred vypuknutím Slovenského národného povstania sa dodnes vedú spory. Ilegálne vojenské ústredie Slovenskej národnej rady totiž prostredníctvom česko-slovenskej exilovej vlády v Londýne žiadalo spojencov, aby rafinériu v Dubovej vyňali zo zoznamu cieľov bombardovania, nakoľko sa s ňou počítalo pre potreby odboja vzhľadom na jej polohu v priestore organizácie ozbrojeného vystúpenia.
Predohra.
Dňa 11. decembra 1941, potom ako Japonsko napadlo Spojené štáty náletom na Pearl Harbor, Nemecko vyhlásilo USA vojnu. Predseda vlády a minister zahraničných vecí Slovenskej republiky Vojtech Tuka vyhlásil vojnu Spojeným štátom a Veľkej Británii v mene SR 12. decembra.
Na rozdiel od vojny s Poľskom a Sovietskym zväzom nezahájila Slovenská republika voči západným veľmociam žiadne priame vojenské kroky. V lete 1943 sa územie Slovenského štátu dostalo do dosahu amerických vzdušných síl v Stredomorí. Koncom roka sa 15. letecká armáda zapojila do ničenia vybraných strategických cieľov v strednej Európe a 16. júna 1944 uskutočnila prvý nálet na Slovenskobombardovanie bratislavskej rafinérie Apollo.
Priebeh.
Nálet na rafinériu v Dubovej vykonali 20. augusta 1944 štvormotorové bombardéry typu B-24 Liberator 304. bombardovacieho krídla 15. leteckej armády pod ochranou 16 dvojtrupých stíhačiek P-38 Lightning 95. a 96. letky 82. stíhacej skupiny amerických vzdušných síl. Bombardéry troch skupín 304. krídla sa v to ráno zoradili nad talianskou základňou Cerignola, odkiaľ pokračovali v lete ponad chorvátsku Vrbovsku, Davor, Njegosevac, maďarský Hatvan až nad železničný most na Slovensku cez rieku Hron, ktorý bol počiatočným bodom náletu. Ako náhradné ciele boli určené zoraďovacia stanica a železničný most v maďarskej obci Szajol alebo zoraďovacia stanica v meste Szeged. Nálet sa však uskutočnil na primárny cieľ.
Podľa pamätníkov londýnsky rozhlas vo večernom vysielaní upozorňoval, aby pracovníci rafinérie Dubová nenastúpili do práce. Na cieľ zaútočilo 76 Liberatorov 459., 455. a 456. bombardovacej skupiny, ktoré v čase od 10:5010:53 hod. zhodili z výšky 5 7006 500 m celkovo 177,75 ton bômb. Bomby dopadali s vysokou presnosťou od obce Predajná po obec Nemecká, kde došlo k zásahu vojenského skladu mín. Zničené boli telefónne a telegrafické spojenie, vedenie vysokého napätia a bola poškodená trať BreznoZvolen na kilometri 48,4. Zasiahnutá bola aj obytná kolónia, kde boli dve budovy a jeden rozostavaný dom poškodené.
Výsledky náletu.
Škody spôsobené náletom boli zhrnuté v správe č. 1274Dôv.1944 zo dňa 21. augusta 1944 adresovanej Ministerstvu národnej obrany, Trenčianske Teplice (citované v pôvodnom znení).
O bombardovaní poslal 22. augusta 1944 správu česko-slovenskej spravodajskej službe v Londýne rádiotelegraficky kpt. Jaroslav Krátky (pôsobiaci v tom čase na Slovensku), ktorý v nej odhadol ekonomické škody na 150 miliónov korún. Podľa údajov povereníctva Slovenskej národnej rady pre verejné práce bolo zničených: 76 387 litrov pohonných látok, 3 600 litrov plynového oleja, 354 litrov automobilového oleja, 400 litrov petroleja a 1 000 litrov gazolínu. Zásoby palív, ktoré sa vyhli zničeniu, spotrebovala povstalecká armáda už v polovici septembra 1944.