Dánsko

Dánsko (), dlhý tvar Dánske kráľovstvo, je severský štát v severnej Európe. Je metropolitnou časťou a najľudnatejšou zložkou Dánskeho kráľovstva, ústavne unitárneho štátu, ku ktorému patria autonómne územia Faerských ostrovov a Grónska v severnom Atlantiku. Metropolitné Dánsko je najjužnejším zo škandinávskych krajín, leží juhozápadne a južne (Bornholm a Ertholmene) od Švédska, južne od Nórska a severne od Nemecka, s ktorým má krátku hranicu, ktorá je jedinou pozemnou hranicou Dánska. Rozkladá sa na celkovej ploche 42 943 km2 a žije v ňom 5,9 mil. obyvateľov. Dánsko tvorí severnú časť Jutského polostrova a ďalej súostrovie 406 ostrovov. Z nich je najľudnatejším ostrovom Sjælland, na ktorom sa nachádza hlavné a najväčšie mesto Kodaň, ďalej potom Fyn, Severojutský ostrov a Amager. Dánsko je veľmi rovinaté a má mierne podnebie. Vykonáva hegemonistický vplyv v celom Dánskom kráľovstve a prenáša právomoci na riešenie vnútorných záležitostí. Na Faerských ostrovoch bola v roku 1948 zavedená autonómia a v roku 1979 aj v Grónsku; Grónsko získalo ďalšiu autonómiu v roku 2009.
Zemepisná poloha.
Dánske kráľovstvo je najmenšou škandinávskou, ale s Grónskom druhou najväčšou európskou krajinou (Grónsko patrí zemepisne k Amerike). Obmýva ho Baltské more a Severné more. Dánsko sa rozprestiera severne od Nemecka, juhozápadne od Švédska a južne od Nórska na Jutskom polostrove a na ďalších 474 väčších či menších ostrovoch (medzi najväčšie ostrovy patria Sjælland, Fyn, Lolland, Bornholm, Falster, Mors, Als, Møn a Langeland) na severozápade Európy na sever od Nemecka. Hoci vyše dve tretiny z celej rozlohy územia pripadajú na Jutský polostrov, má Dánsko viaceré črty ostrovného štátu. K Dánsku patria aj Faerské ostrovy a Grónsko. Väčšina z dánskych ostrovov nie je osídlená. V Grónsku sa však osídlenie udržalo, hoci väčšinu ostrova pokrýva hrubá vrstva ľadu. 60 % plochy zaberá orná pôda. Dánsko ma veľmi výhodnú geografickú polohu, keďže leží na križovatkách obchodných ciest medzi Severným a Baltským morom a jeho územie tvorí dopravný most medzi strednou a severnou Európou.
Geografická charakteristika.
Krajina má členité pobrežie. Vnútrozemie je nížinné. Povrch krajiny formoval pevninský ľadovec, je mierne zvlnený a rovinatý. Dánsko je najhustejšie zaľudneným štátom v severnej Európe. Dánsko má vďaka prírodným podmienkam (pôdy) a oceánskemu podnebiu dobré podmienky pre poľnohospodárstvo. Z celkovej rozlohy má Dánsko 55 % ornej pôdy, najviac zo všetkých krajín Európy.
Hospodárstvo.
V súčasnosti má Dánsko vysokú životnú úroveň a vyspelé hospodárstvo.
Krajine chýbajú nerastné suroviny, preto sa rozvíjajú také odvetvia, ktoré majú nízke nároky na suroviny, ale vyžadujú si kvalifikovanú prácu (prístrojová technika a technika pre domácnosti). Významné zdroje surovín sú napr. úžitkové drevo v lesoch a ryby v okolitých moriach. Ulovené ryby, prevažne slede, sa spracovávajú a predstavujú i zložku vývozu.
Poľnohospodárstvo tejto krajiny sa orientuje predovšetkým na živočíšnu výrobu. Pestujú sa predovšetkým obilniny a krmoviny, na ktorých sa zakladá chov hospodárskych zvierat (hovädzí dobytok pre mlieko, ošípané, hydina).
Z priemyslu je tu rozvinutý hlavne strojársky, chemický, textilný a potravinársky priemysel. Veľkým prínosom do ekonomiky Dánska je export potravinárskych produktov (mlieko a mliečne výrobky, hovädzie mäso, bravčová šunka, slanina, hydina, vajcia).
Pre ekonomiku krajiny je dôležitá aj námorná doprava. Vyše tri štvrtiny poľnohospodárskej výroby pripadajú na živočíšnu výrobu.
Z Dánska pochádza aj stavebnica Lego.
Politický systém.
Z politického hľadiska je Dánsko od roku 1849 konštitučnou monarchiou, pod ktorú spadajú aj dve samosprávne oblasti: Faerské ostrovy a Grónsko. Faerské ostrovy získali autonómiu v roku 1948 a Grónsko získalo štatút medzinárodnej autonómie až v roku 1979.
Kráľ je formálnou hlavou štátu, výkonnú moc má vláda, na čele ktorej je ministerský predseda menovaný kráľom. Zákonodarnú moc má jednokomorový parlament, nazvaný Folketing, zložený zo 179 poslancov. Dánske súdy sú nezávislé. Voľby do parlamentu sa konajú každé štyri roky.
Administratívne členenie.
Dánsko je rozdelené na päť regiónov s 98 obcami (dán. "kommune", mn.č. "kommuner"). Faerské ostrovy a Grónsko sú autonómne regióny, ktoré nepatria ani do EÚ.
Demografia.
Z celkového počtu obyvateľov žije v Grónsku 53 000 a na Faerských ostrovoch asi 46 000 obyvateľov. Počet obyvateľov Dánska pomaly stúpa vďaka emigrantom z Turecka a arabských krajín.
Etnické zloženie.
Obyvateľstvo tvoria prevažne Dáni. Dáni patria ku germánskej jazykovej skupine. Okrem nich žije pri hraniciach s Nemeckom malá nemecká menšina. V krajine žije aj komunita pôvodných obyvateľov z Grónska. V poslednom čase sa Dánsko mení na multikultúrnu spoločnosť. Počet emigrantov dosahuje 9,5 % obyvateľstva (cca 526 000 obyvateľov). Najväčšiu skupinu medzi nimi tvoria prisťahovalci z Turecka. Za nimi nasledujú prisťahovalci z Bosny, Kosova, Maroka, Pakistanu, Somálska, ale aj z Čile či z Vietnamu. Malú skupinu tvoria aj prisťahovalci z Poľska a pobaltských krajín.
Náboženské zloženie.
V Dánsku je stále štátnou cirkvou od reformácie Dánska (evanjelická) cirkev. Jej vplyv v spoločnosti klesá, podobne aj pomaly klesá počet jej príslušníkov. V roku 2023 to bolo 4 276 271 obyvateľov, čo predstavovalo 72,1 % obyvateľstva (v roku 1990 to bolo 89,3 %). Znižuje sa aj návštevnosť bohoslužieb a členstvo v cirkvi je viac formálne. Naopak narastá počet obyvateľov bez vyznania. S príchodom emigrantov stúpa počet moslimov (Turci, Arabi, Albánci). Islam je dnes druhým najrozšírenejším náboženstvom v Dánsku a počet jeho prívržencov stále stúpa. V roku 2009 žilo v Dánsku 3,7 % obyvateľov, ktorí sa hlásia k islamu. Okrem nich žije v krajine aj skupina budhistov (20 000, t. j. 0,1 %). Pomaly stúpa aj počet príslušníkov rímskokatolíckej cirkvi. Je ich 39 000, čo predstavuje asi 0,7 % obyvateľov. Do reformácie bolo Dánsko rímskokatolíckou krajinou. V krajine žijú aj skupinky hinduistov, pentekostalistov, mormónov, baptistov či pravoslávnych.
Vzdelávanie.
Štúdium na univerzite v Dánsku je pre študentov z EÚ/EHP alebo s trvalým pobytom v Dánsku bezplatné. Pre ostatných zahraničných študentov sa poplatky pohybujú od približne 6 000 do 18 000 EUR ročne v závislosti od študijného programu.
Ochrana životného prostredia.
Dáni sa ako jedni z prvých začali vážne zaoberať ochranou životného prostredia, čo im neskôr v rámci EÚ začalo prinášať výhody. V roku 1971 vytvorili ministerstvo venujúce sa environmentálnym otázkam a v roku 1974 ako prví schválili zákon na ochranu životného prostredia. Odvtedy samozrejme prijali množstvo dodatkov, ktoré tento zákon sprísnili. Keďže dánsky model pre environmentálnu legislatívu sa stal vzorom pre EÚ, dánske podniky boli oproti ostatným vo výhode. Dnes Dáni predávajú know-how svojho environmentálneho modelu do ďalších štátov mimo EÚ.
Dejiny.
Osídlenie územia dnešného Dánska sa začalo už v 10. storočí pred Kr. Vývoj kultúry v podobe prvého hláskového písma je doložený počas trvania železnej doby. Výrazným posunom vpred možno nazvať obdobie od 6. storočia po Kr., odkedy začali vznikať kráľovstvá. Dánsko je pravdepodobne najdlhšie trvajúce kráľovstvo na svete. Dáni si do dnešných čias zachovali tradičnú úctu ku kráľovskej rodine. Historicky známe sú vikingské výpravy, ktoré sa uskutočňovali hlavne v 8. a 9. storočí. Neskôr nastalo obdobie budovania hradov a vzniku šľachty. V 16. storočí Dánsko prijalo luteranizmus, ktorý sa stáva jediným štátnym učením v náboženstve a oficiálnym štátnym náboženstvom pod názvom Dánska ľudová cirkev ("Den danske folkekirke"). 13. až 16. storočie sa vyznačovalo bojom o moc. O niečo miernejšie boli v dejinách Dánska nasledujúce storočia, pretože sa postupne vytváralo jeho silné ekonomické postavenie. V 20. storočí sa Dánsko začlenilo do európskych štruktúr, stalo sa tiež členom OSN, NATO. Z hľadiska turistického ruchu je atraktívnou krajinou.
Faerské ostrovy.
Ostrovy objavili približne v roku 600 írski mnísi. Vikingské obdobie sa podľa severských ság začínalo v roku 825, keď na ostrovy v dnešnom Funninguri prišiel Grímur Kamban. Neskôr ostrovy osídlili prisťahovalci z Nórska a oblastí okolo Írskeho mora. Na ostrovoch s rozlohou žije 49 000 ľudí, z čoho je 90 % Faerčanov. Úradnými jazykmi sú dánčina a faerčina. Faerské ostrovy boli dŕžavou Nórska od roku 1035, lénom Dánska z roku 1816 a po druhej svetovej vojne dostali v roku 1948 autonómiu. Faerské ostrovy reprezentujú v dánskom parlamente dvaja stáli zástupcovia. Faerský parlament Løgting má 33 členov a volí sa každé štyri roky.
Grónsko.
Ostrov objavil roku 875 vikingský moreplavec Gunnbjorn. V rokoch 982 – 985 preskúmal juhozápadné pobrežie Erik Červený. Neskôr ostrov osídlili prisťahovalci z Islandu. Na tomto najväčšom ostrove na svete s rozlohou 2,175 mil. km² žije iba 56 000 ľudí, z čoho je 48 000 Inuitov. Úradnými jazykmi sú dánčina a inuitčina vytvorená z troch eskimáckych dialektov. Grónsko bolo kolóniou od roku 1380 a až keď sa roku 1953 stalo súčasťou Dánska, získalo autonómiu. Aj Grónsko reprezentujú v dánskom parlamente dvaja stáli zástupcovia. Grónsky parlament Inatsisartut (dán. "Landstinget") sa volí každé štyri roky a má 31 členov.