Kružno

Kružno je obec na Slovensku v Banskobystrickom kraji v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Kružno patrí do spoločnosti obcí, ktoré sa združili do Mikroregiónu Rimava-Rimavica.
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie.
Podľa údajov zo Sčítania obyvateľov, domov a bytov 2021 je národnostné zloženie obyvateľstva obce Kružno nasledovné:
Slováci: 95,1 %
Maďari: 2,02 %
Nemci: 0,86 %
Rumuni: 0,86 %
Česi: 0,58 %
Nezistené: 0,58 %
Dejiny.
Obec Kružno sa v roku 1923 stala osadou, kedy prisťahovalci z detvianských a kokavských vrchov začali brať podiel na parcelácii majetku bývalého baróna Henryka Lužinského a predaja pozemkov veľkostatkára Štefana Stanislava z Oždian. Túžba najbiednejšej vrstvy slovenského národa po kúsku vlastnej zeme, túžba po radostnej práci na vlastnej hrude vylákala záujemcov do tamojších krajín.
Prví kolonisti.
Zaľudniť tento kraj, učiniť divočinu úrodnou, užitočnou je údelom tvrdej, namáhavej kolonizácie, ktorú začali prví prisťahovalci so svojimi rodinami v roku 1923 Priadkovci: Martin, Jozef, Peter a Pavel. Prví traja sa usadili pozdĺž horného toku, malého potoka vyvierajúceho z malého močariska a tečúceho lesnatou úžľabinou zvanou Molnárka, východným smerom k Rimavskej Sobote do Rimavy. Pavel postavil malý domček z dreva (kolibu) asi kilometer na severovýchod od svojich príbuzných pozdĺž starej artézskej studne v kružine, podľa ktorej bola pomenovaná i osada Kružno. V roku 1923 na jar tu už bývala 6 členná rodina Pavla Priadku. Toho istého roku v jeseni prišlo odrazu ďalších 10 rodín. Keď mala osada asi 95 obyvateľov, bola pričlenená k obci Sušany. V roku 1926 sa k osade Kružno pridružila aj osada Grošovka (Garažka) ležiaca severne, kde sa usadila rodina Bahledova a osada Čertov Ker v jeho západnom smere, kde sa usadili dve evanjelické rodiny Paľagova a Bobáľova z obce Hriňová. Príliv prisťahovalcov neochaboval, ale naopak pokračoval, čím bol daný istý predpoklad k hustejšiemu zaľudneniu.
Zamestnanie.
Obyvateľstvo sa zaoberá zväčša roľníctvom a chovom rožného statku, ktorý na výročitých i mesačných trhoch odpredáva. Sú tu však aj robotníci a nádenníci, pracujúci pri stavbách alebo hospodárskych sezónnych prácach v okolí. V zime sa takmer všetko mužské obyvateľstvo venuje v okolitých horách drevorubačstvu a ženy doma pradeniu a tkaniu.
V máji 1927 bol na Kružne vysvätený cintorín a zvonica. Tento slávnostný akt previedol rímskokatolícky duchovný z Veľkej Suchej Ján Krištofčák, za veľkej účasti miestneho a okolitého obyvateľstva. V marci roku 1929 bola dokončená výstavba školy.
Symboly obce.
Erb obce Kružno.
Erb obce spolu s jej vlajkou a pečaťou predstavujú trojicu najdôležitejších identifikačných symbolov obce. Na tvorbu každého z nich sa vzťahujú osobitné, po stáročia tradované zákonitosti a zvyklosti erbovej tvorby. Zodpovedný prístup k tvorbe spomenutých symbolov je daný tiež tým, že sa vytvárajú spravidla na veľmi dlhé obdobia, ba stáročia. Východiskom pre vytvorenie erbu je samotná historická tradícia. Informuje o tom, že lokalita obce bola kedysi rúbaniskom lesa. Postupným odkupovaním pôdy od pôvodných vlastníkov – Henryka Lužinského a Štefana Stanislava z Oždian, vznikla osada. Na jej pomenovanie mala vplyv trnkami obrastená čistina – Kružina, uprostred so zrubenou studňou. Podľa spomenutej Kružiny, dostala obec pomenovanie – Kružno.
Po konzultácii starostu obce so zástupcami Heraldickej komisie sa ukázal ako najvhodnejší erbový symbol motív zrubnej studne medzi trnkami. Na zvýraznenie skutočnosti, že ide o studňu, sa na jej okraj pridal symbol džbánu na naberanie vody. Studňa vyjadruje myšlienku života, mladosti, uzdravovania, ale aj poznania a múdrosti. Heraldické vyjadrovanie si vyžaduje prísnu štylizáciu. Erb je symbol. Nie krajinomaľba. Preto bolo potrebné studňu džbán i trnky zobraziť bez zbytočných podrobností, ktoré by pri zmenšení zanikli.
Vlajka obce Kružno.
Pozostáva z piatich pozdĺžnych pruhov vo farbách modrej, bielej, červenej, žltej a zelenej. Vlajka má pomer strán 2:3 a ukončená je troma cípmi, t. j. dvoma zástrihmi siahajúcimi do tretiny jej listu.
Pečať obce Kružno.
Je okrúhla, uprostred s obecným erbom a kruhopisom OBEC KRUŽNO. Pečať má priemer , čo je v súlade s domácimi zvyklosťami.
Občianska vybavenosť.
V roku 1928 bola Slovenskou ligou v obci postavená Jubilejná škola, čomu napomohla aj skutočnosť, že v tomto čase v obci pôsobil ako učiteľ Fraňo Kráľ. V súčasnosti má v budove sídlo materská škola. Ďalšou významnou stavbou v obci je budova kultúrneho domu, v ktorej má sídlo aj obecný úrad. V súčasnosti sa občania venujú výstavbe nového rímskokatolíckeho kostola.
Pre turistov je Kružno zaujímavé najmä svojim netradičným spôsobom zástavby s veľkými rozostupmi medzi rodinnými domami, možnosťou prejazdu lesnými, či poľnými cestičkami do susedných obcí, ako sú: Sušany, Selce, Veľké Teriakovce, Hrachovo-Svetlá, Ožďany či samotná Rimavská Sobota. Táto skutočnosť v poslednom čase čím ďalej, tým viac priťahuje cykloturistov.
Šport.
Pre športové využitie sú v obci športové ihriská umožňujúce hrať volejbal a futbal, ako aj parčík s preliezkami a hojdačkami, pre šantenie najmladšej generácie. Tieto priestranstvá sú naplno využívané počas športových dní, ktoré sú súčasťou každoročných dní obce, ale aj počas ostatných dní v roku. Tradičně sa v obci dosahuju výborné výsledky v dobrovoľnom hasičskom zbore žien i mužov.
Hospodárstvo.
Zamestnanosť v obci je pomerne dobrá, čomu prispieva blízkosť okresného mesta, ale aj fakt, že v katastrálnom území obce je vybudovaná farma chovu ošípaných spoločnosti Agrotauris Rimavská Sobota. Takisto tu pôsobí nemálo podnikateľov, ktorí sa venujú poľnohospodárstvu, nákladnej doprave, autoopravárenstvu, chladiarenstvu, stolárstvu atď.