Platan

Platan () je jediný recentný rod z čeľade platanovité (Platanaceae). Je to rod veľkých, opadavých stromov (s výnimkou druhu "Platanus kerrii", ktorý je vždyzelený) s výraznou mozaikovitou kôrou. Zahŕňa v závislosti od autora okolo 8-11 recentných druhov. Väčšina druhov rodu je pôvodná v Spojených štátoch a Mexiku. Jeden je rozšírený od juhovýchodnej Európy až do strednej Ázie a jeden je pôvodný v Indočíne.
Opis.
Platany sú stromy vysoké od 10 až do 50 m, so silným valcovitým, niekedy nízkym kmeňom a rozložitou korunou. Dospelé jedince sú v dolnej polovici kmeňa veľmi hrubé, s obvodom až do 6 m. Borku majú tenkú, ktorá sa olupuje v nepravidelných šupinách alebo podlhovastých platniach. Po olúpaní kôra vytvára sivozelené mozaikové mapy.
Listy platanov sú dlho stopkaté, striedavé a dlaňovito laločnaté, s 3 až 7 lalokmi, s výnimkou druhu "Platanus kerrii", ktorý má listy celistvookrajové s perovitou žilnatinou. Čepele sú hrubé až kožovité, na rube bielo plstnaté, na líci holé. Usporiadanie hlavných žíl u niektorých druhov je zložité; často nie je skutočne dlaňovité, pretože žily smerujúce do lalokov nevychádzajú z toho istého bodu. Pazušné púčiky platanov v lete nie je vidieť lebo sú ukryté za zdurenou základňou listovej stopky. Mladé konáriky sú tenké, často sú previsnuté, jemne ryhované, spočiatku plstnaté, neskôr lysavejúce, husto pokryté lenticelami.
Kvety platanov rastú v hustých jednopohlavných hlávkach, samčie hlávky sú menšie ako samičie. Ak je ne spoločnej dlhej ovisnutej stopke viac hlávok, zvyčajne sú na jej konci samčie, ktoré po odkvitnutí opadávajú. Súkvetie je guľovité a plodmi sú drobné 5 až 12 mm dlhé hranaté oriešky, na báze s vencom tuhých, ľahko opadavých chlpov, ktoré vietor prenáša na veľké vzdialenosti.
Rozšírenie.
Väčšina druhov rodu platan je prirodzene rozšírených v Severnej a Strednej Amerike. Platan východný pochádza z oblasti východného Stredomoria a pôvodným teritóriom druhu "Platanus kerrii" je Vietnam a Laos. Platan javorolistý je v súčasnosti vysádzaný prakticky v celej Európe a objavuje sa aj v Severnej Amerike, vo východnej Ázii a na juhovýchode Austrálie.
Ekológia.
Platanom vo všeobecnosti vyhovuje hlboká, vlhká, hlinitá pôda a sú svetlomilné. Platan východný rastie predovšetkým pozdĺž vodných tokov a je pomerne náročný na teplo. Najväčšie exempláre môžu mať obvod kmeňa až 12 m. S podobným kmeňom a výškou až 52 m bol zaznamenaný v údolí Mississippi aj platan západný. Ich stanovištia sú v okolí vodných tokov a jazier, v pásme od morského pobrežia až do nadmorskej výšky 950 m. Rozmnožovanie platanov sa môže vykonávať semenami, odrezkami alebo štepením.
Význam a využitie.
Drevo platanov je pomerne tvrdé, štiepateľné ale málo trvanlivé. Na priereze je s výrazným svetlohnedým jadrom. S výnimkou platana východného majú zástupcovia tohto rodu v záhradníctve obmedzený význam a možno ich nájsť len v špecializovaných zbierkach. Padajúce chĺpky z listov a najmä plodov, ktoré sa vznášajú vo vzduchu, môžu spôsobovať podráždenie priedušiek a očných spojiviek.
Hrozby a choroby.
Platany sú náchylné na hubové ochorenie spôsobené druhom "Apiognomonia veneta". Prvým znakom napadnutia je zmena farby listového pletiva medzi hlavnými žilami, neskôr môžu byť poškodené alebo zničené aj mladé listy. Medzi významných škodcov patria aj húsenice motýľa "Phyllonorycter platani" z rodu ploskáčik ("Phyllonorycter"), ktoré vyžierajú listové pletiva a vytvárajú na nich chodbičky v podobe plošných mín. Bzdocha sietnička platanová ("Corythucha ciliata") a jej larvy vysávajú z listov hostiteľa listové šťavy. Poškodenie je zvyčajne mierne, ale v prípade, že sa poškodenie opakuje niekoľko rokov po sebe a ak je kombinované s výskytom niektorých druhoch hubových ochorení môže viesť ku chradnutiu stromov a prípadne aj k ich úhynu. Škodca je hojný v parkoch a záhradách. Napadnuté listy majú svetlé sfarbenie.
Systematika.
rod platan (Platanus): 
Uvedené sú len recentné druhy.