burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Peter Markovič

Mgr. Peter Markovič (* 10. október 1978, Dolný Kubín) je slovenský politik, bývalý poslanec NR SR za SDKÚ-DS v rokoch 20062012.
Jarabina vtáčia

Jarabina vtáčia alebo jarabina () je strom alebo ker z čeľade ružovité ("Rosaceae").
Opis.
Ako strom dorastá do výšky , má štíhly valcovitý kmeň a okrúhlu až valcovitú voľnú korunu. Dožíva sa asi 80 rokov a kmeň môže byť až hrubý. Kôra je dlho hladká, sivá, vo vyššom veku nahradzovaná však černastou, ryhovanou borkou. Listy sú striedavé, nepárne perovito zložené. Kvitne od mája do júna. Kvety sú bledožlté, v chocholíkovej metline a nepríjemne páchnu. Plody sú malvice jasnočervenej farby.
Využitie.
V lesníctve je to priekopníckou, pionierskou drevinou, ktorá okamžite zarastie rúbaniská a vývratiská. Plodmi sa živia vtáky, vyrába sa z nich alkoholický nápoj „jarabinka“ a používajú sa v ľudovom liečiteľstve. Je to jeden z najbohatších tuzemských zdrojov vitamínu C, niekedy sa preto jarabine hovorí „pomaranče severu“, no za surova sú pre obsah kyanovodíka nejedlé [zdroj?]. Poskytuje výborné kolárske drevo.
Alexander Slafkovský (politik)

MUDr. Alexander Slafkovský (* 9. november 1950, Prievidza) je detský lekár, slovenský politik, poslanec NR SR za SDKÚ-DS, v minulosti dlhoročný primátor mesta Liptovský Mikuláš (1990 - 1994 a 1998 - 2006).
Profesionálna kariéra.
Je držiteľom II. atestácie v obore pediatria. Keďže rodina bola prenasledovaná OV KSS v Prievidzi, odišiel za prácou v roku 1977 do Liptovského Mikuláša. Angažuje sa pri organizovaní športu, hlavne lyžovania a v súčasnosti vodného slalomu. S jedným prerušením, bol primátor mesta Liptovský Mikuláš od roku 1990 do roku 2006. Od júnových parlamentných volieb pôsobí ako poslanec za SDKÚ-DS v Národnej rade SR.
Opátka (potok)

Opátka je potok na východnom Slovensku, preteká severozápadnou časťou okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Belej, meria 7,6 km a je tokom VI. rádu. 
Prameň.
Pramení vo Volovských vrchoch, východne od kóty 1 065 m, na južnom svahu Okrúhlej (1 088,4 m n. m.) v nadmorskej výške cca 930 m n. m., juhozápadne od rovnomennej obce.
Smer toku.
V pramennej oblasti tečie na východ, po pribratí prítoku z oblasti Tisícovky sa stáča na severovýchod. V obci Opátka sa opäť stáča a ďalej už pokračuje smerom na sever.
Ústie.
Ústi do vodnej nádrže Ružín severozápadne od obce Košická Belá v nadmorskej výške približne 325 m n. m. Pred vybudovaním Ružínskej priehrady ústil potok cca 1 km ďalej na severovýchod priamo do Belej.
Betonika lekárska

Betonika lekárska (staršie: "bukvica lekárska", ľudovo: "bukvica"; lat. "Stachys officinalis" alebo "Betonica officinalis") je druh rastliny z čeľade hluchavkovité ("Lamiaceae").
Opis.
Trváca bylina so štvorhrannou, 30 –  vysokou stonkou. Listy má stopkaté, podlhovasto vajcovité, tupo vrúbkované, asi do dvoch tretín výšky protistojné. Horná tretina stonky nemá listy a nesie klas nepravých praslenov súmerných dvojpyskovitých karmínových alebo bielych kvetov s päťzubým kalichom. V korune sú štyri tyčinky, z nich vonkajšie sú dlhšie. Plody – štyri tvrdky.
Druh nachádzame na lesostepiach, v lesoch, na lúkach a lesných lúkach; dobre znáša ostré osvetlenie i polotieň a relatívne suché stanovištia od pásma nížin až po pásmo hôr.
Zlámaný potok (prítok Opátky)

Zlámaný potok je potok na východnom Slovensku, v severozápadnej časti okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Opátky, meria 2,7 km a je tokom VII. rádu.
Pramení vo Volovských vrchoch, v podcelku Kojšovská hoľa, na juhovýchodnom svahu Suchého vrchu (889 m n. m.) v nadmorskej výške približne 710 m n. m. Od prameňa tečie sprvu východným smerom, sprava priberá prítok z lokality Barvienka, esovito sa stáča a pokračuje smerom na SSV. Následne priberá krátky ľavostranný prítok z VSV úpätia Suchého vrchu a z tej istej strany ďalej svoj najdlhší prítok (1,3 km) z juhovýchodného svahu Krížneho hrbu (822 m n. m.) a k ústiu už tečie severovýchodným smerom. Napokon podteká cestu III. triedy Košické Hámre - Opátka a severne od spomenutej obce sa v nadmorskej výške cca 395 m n. m. vlieva do Opátky.
Viničkový potok

Viničkový potok je krátky potok na východnom Slovensku, v severozápadnej časti okresu Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Opátky, meria a je tokom VII. rádu. 
Pramení vo Volovských vrchoch, v podcelku Kojšovská hoľa, na severovýchodnom svahu Krížneho hrbu () v nadmorskej výške približne Od prameňa tečie na krátkom úseku najprv na severovýchod, zľava priberá krátky prítok z oblasti Murovanej skaly (prameň JJV od kóty ) a stáča sa smerom na VJV. Na dolnom toku, v lokalite Zálom, sa oblúkom stáča na severovýchod, podteká cestu III. triedy Košické Hámre – Opátka a severne od tejto obce ústi v nadmorskej výške cca do Opátky.
Zlatník (prítok Opátky)

Zlatník je potok na východnom Slovensku, na rozhraní okresov Gelnica a Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Opátky, meria 4,1 km a je tokom VII. rádu. Na dolnom toku je súčasťou hranice medzi spomenutými okresmi.
Pramení južne od obce Veľký Folkmar, vo Volovských vrchoch, v podcelku Kojšovská hoľa, v lokalite Zlatník pod sedlom Zemička, na juhovýchodnom svahu vrchu Folkmarská skala (914,7 m n. m.) v nadmorskej výške cca 590 m n. m. Od prameňa tečie smerom na východ, sprava priberá krátky prítok spod masívu Murovaná skala (prameň severne od kóty 899 m), ďalej zľava prítok z JJZ svahu vrchu Ostrý hŕbok (797,5 m n. m.) a prechodne tečie smerom na VJV. Z pravej strany ďalej priberá prítok (1,2 km) spod masívu Murovanej skaly (prameň západne od kóty 854,3 m), potom ľavostranný prítok z južného svahu Ostrého hŕbku a potok pokračuje opätovne východným smerom. Následne sa esovito stáča, priberá pravostranný prítok z lokality Medzi skalami (prameň severovýchodne od kóty 854,3 m) a tečie cez chatovú osadu, kde zľava priberá krátky prítok. Napokon sa stáča severovýchodným smerom, podteká cestu III. triedy Košické Hámre - Opátka a severozápadne od obce Košická Belá, v blízkosti autokempingu Košické Hámre, ústi v nadmorskej výške približne 327 m n. m. do Opátky.
Údolím potoka vedie zeleno-značkovaná turistická trasa z Košických Hámrov do sedla Zemička a ďalej cez Murovanú skalu do sedla Pod Suchým vrchom. Kým horný tok je súčasťou okresu Gelnica, dolný tok je hranicou s okresom Košice-okolie a krátky úsek v oblasti vtoku do Opátky leží už na území okresu Košice-okolie.
Košarisko

Košarisko môže byť:
Košarisko (prítok Opátky)

Košarisko je potok na východnom Slovensku, v severozápadnej časti okresu Košice-okolie. Je to pravostranný prítok Opátky, meria 3,4 km a je tokom VII. rádu.
Pramení vo Volovských vrchoch, v podcelku Kojšovská hoľa, na severozápadnom svahu vrchu Predné holisko (948,6 m n. m.) v nadmorskej výške približne 770 m n. m. Od prameňa tečie na sever, vytvára oblúk prehnutý na západ a sprava priberá prítok zo západného svahu Železného vrchu (818 m n. m.). Následne sa oblúkom stáča na západ, sprava priberá krátky prítok prameniaci západne od kóty 812,4 m a zľava prítok z lokality Tokáreň. Napokon preteká intravilánom obce Opátka, kde mení smer toku na severozápad a priamo v obci (severne od miestneho kostola) ústi v nadmorskej výške cca 445 m n. m. do Opátky.
Boby

Boby je zimná športová disciplína, ktorá vznikla v Anglicku v 60. rokoch 19. storočia.
Boby sa prevádzkujú na bobovej dráhe. Bobovú dráhu tvorí: ústredňa, vlek a dráha. V ústredni je zapínací box na vlek, ktorý sa nazýva sieť. Vlekom sú boby z ústredni vytiahnuté na štartovaciu pozíciu bobovej dráhy.
Moderné boby sú druh uzavretého (kapotovaného) vozidla určeného na pohyb po bobovej dráhe. Pohyb bobov je podmienený kinetickou energiou po zľadovatenom povrchu na klesajúcej úrovni dráhy. Boby sa riadia pákou. Zasunutím páky dopredu sú gumové brzdy v ich zadnej časti nadvihnuté t. j. uvoľnené a boby pridajú na rýchlosti. Pri spätnom riadení teda dozadu sa gumené brzdy trú o dráhu čím sa rýchlosť bobov spomaľuje.
Letné boby dosahujú najväčšej rýchlosti 60 km/h
Zimné boby dosahujú najväčšej rýchlosti 210 km/h , svetový rekord bol zatiaľ 201 km/h
The Crusade

The Crusade je v poradí tretí album americkej metalcore skupiny Trivium. Vyšiel 9. októbra 2006 v UK a 10. októbra 2006 v US, vo vydavateľstve Roadrunner Records. Štýlovo ho možno priradiť k thrash metal, ale je tam zmiešaných viacero štýlov, napr. heavy metal, progressive metal. Štýlovo sa trochu odlišuje od svojich predchodcov Ember to Inferno a Ascendancy. Predovšetkým je album miernejší čo sa zvuku týka, a hlavne spevák Matt Heafy, zmiernil dosť výrazne vokál z drsného metalcorového na miernejší a veľmi podobný vokálu speváka Jamesa Hetfielda z kapely Metallica (hlavne z obdobia albumov "Metallica", "Load", "ReLoad"). Zároveň aj zvuk je veľmi podobný albumovým nahrávkam kapely Metallica. Zmiernenie soundu sa ale nestretlo z podporou mnohych fanúšikov. Napriek tomu to však neubralo na kvalite nahrávky, naopak patrí k najlepším. Väčšina albumu je plná technicky prepracovaných drsných a rýchlych piesní a striedajúcich sa gitarových sól gitaristov Matta Heafyho a Coreyho Beaulieuho. V skladbách "And Sadness Will Sear", "Becoming The Dragon", "This World Can't Tear Us Apart", "Contempt Breeds Contamination" a "The Crusade" boli použité sedem strunné gitary, pričom na tento trend vsadila na nasledujúcom albume kapela vo všetkých pesničkách.
12 skladieb albumu je zakončených inštrumentálnou skladbou „The Crusade“. Na rozdiel od krátkych inštrumentálok predchádzajúcich albumov, ktoré boli naaranžované skôr na to, aby dotvárali atmosféru albumov, táto má vyše osem minút, je to plnohodnotná skladba hraná celou kapelou, je plná prepracovaných riffov a gitarových sól a právom patrí vôbec k tomu najlepšiemu, čo táto kapela doteraz nahrala a zložila.
Hra dámskym pešiakom

Ako Hra dámskym pešiakom sa označujú otvorenia vznikajúce po ťahu
ktoré sa nedajú zaradiť do iných otvorení (Dámsky gambit, indické obrany, Holandská obrana). Biely obvykle nehrá ťah c2-c4, čo mu zmenšuje šancu na získanie prevahy, ale toto otvorenie nie je tak podrobne preskúmané, ako Dámsky gambit alebo "indické obrany", a preto je tu šanca súpera prekvapiť. Hra dámskym pešiakom sa hráva pomerne často.
Otvorenie má v klasifikácii ECO kódy od A40 do A49 a od D00 do D05. Delí na dve kategórie.
Čierny nehrá d5.
Zaujímave varianty:
Bogoľubovova indická obrana
Je pomenovaná po veľmajstrovi Jegimovi Boholjubovi a je plne korektná.
„Fianchetto“ variant
alebo
Biely často hráva ťahy c3 a Jbd2. Ak biely zahrá c4, otvorenie prejde do "Kráľovskej indickej obrany".
Klasický benoni systém
Iná možnosť je, že biely počká s ťahom Jf3 a môže hrať f4
A teraz 5. Jf3 alebo 5. Sb5+ s dobrými vyhliadkami na útok.
Londýnsky variant
Moderná (Averbachova) obrana
Otvorenie má charakter "Kráľovskej indickej obrany", ale čierny nevyvinie svojho jazdca na f6.
alebo
Biely má na výber 7. g4, 7. Sd3, 7. c5, 7. Dd2, 7. f3, 7. Jf3, 7. Jge2
Torreho útok (s ťahom d6)
Trompowského hra
Najčastejšie sa hráva
alebo
Teraz môže hrať biely 5. Sc1, 5. Dc1 alebo "gambitové" Jd2.
Čierny hrá d5.
Zaujímavé varianty:
Colleho systém
V treťom ťahu má čierny aj iné možnosti: 3. ... Sf5 alebo 3. ... Sg4
Richterov-Veresovov systém
Symetrický variant
Biely môže hrať 5. Sd3 alebo 5. Jbd2.
Torreho útok (s ťahom d5)
A teraz 7. Sd3 alebo 7. Se2.
Volžský gambit

Volžský gambit, používa sa aj názov Benköov gambit vzniká po ťahoch
Otvorenie je známe od 20. rokov 2. storočia. Dlhý čas nemalo veľmi dobrú povesť a hrávalo sa iba občas. Od 70. rokov 20. storočia však jeho popularita začala výrazne narastať a používajú ho aj hráči vysokej úrovne. Hrávajú ho napr. bývalí majstri sveta Veselin Topalov a Alexander Chalifman. U nás tak často hráva veľmajster Ján Plachetka. V klasifikácii ECO má kódy od A57 do A59.
Takto sa hráva najčastejšie a vzniká zložitá a ostrá hra. Biely má teraz na výber 7. e4, 7. Jf3, 7. g3.
Biely môže v 5. ťahu hrať aj inak. Vyčkáva s braním bxa6 alebo ponúkne okamžité vrátenie pešiaka.
Čierny môže namiesto 5. ... Dxb6 hrať aj 5. ... e6 a pokračovať v gambitovej hre.
A teraz 7. Jf3 alebo 7. a4.
Okrem prijatia gambitu ťahom 4. cxb5 môže biely počkať s týmto braním alebo gambit úplne odmietnuť. Často sa hráva
a čierny má na výber viacero možností: 4. ... g6, 4. ... e6, 4. ... Sb7, 4. ... d6, 4. ... bxc4, 4. ... 4. b4, 4. ... a6.
Alechinova obrana

Alechinova obrana vzniká po ťahoch:
V klasifikácii ECO má kódy od B02 do B05.
Autorom je niekdajší majster sveta Alexander Alechin. Používa sa od 20. rokov 20. storočia. Ideou čierneho je manévrom jazdca "provokovať" postup bielych pešiakov a potom na nich útočiť. Voľakedy bol populárny hlavne tzv. Útok štyroch pešiakov.
Proti silnému pešiakovému reťazcu v centre šachovnice musí čierny niečo podniknúť. Najčastejšie sa používa:
V súčasnosti používa biely častejšie zdržanlivejší postup - Moderný variant.
Inou dobrou možnosťou čierneho v tomto variante je
Škandinávska obrana

Škandinávska obrana vzniká po ťahoch:
V klasifikácii ECO má kód B01.
Otvorenie je známe od 15. storočia. Aj v súčasnosti sa s ním stretávame pomerne často. Na najvyššej úrovni sa však vyskytuje zriedka, obvykle, ako moment prekvapenia. Napríklad, v roku 1979 na turnaji v Montreale sa Dánovi Larsenovi podarilo prekvapiť a vyhrať nad vtedajším majstrom sveta Anatolijom Karpovom. Používal ho aj majster sveta Višvanátan Ánand v zápase o titul MS proti Garrimu Kasparovovi v roku 1995, úspech však nedosiahol.
Čierny má dve možnosti pokračovania:
Biely získava útokom na súperovu dámu istý náskok vo vývine figúr a tým aj miernu prevahu.
Druhou možnosťou čierneho je:
Teraz nie je moc dobré
Namiesto 3. c4 je lepšie:
A teraz buď 4. Jf3 alebo 4. c4.
Invariant (matematika)

Invariant v matematike je algebrický výraz alebo geometrický útvar, ktorý sa pri určitej transformácii nemení.
Definícia.
Pre ekvivalenciu na množine "A" je invariant funkciou formula_1, ktorá je konštantná na triedach tejto ekvivalencie, teda nie je závislá na výbere prvku z triedy.
Pircova obrana

Pircova obrana (alebo aj Pircova-Ufimcevova obrana) vzniká po ťahoch:
Najčastejšie pokračovanie je:
Je to moderné otvorenie, ktoré sa začína objavovať v 30. rokoch 20. storočia. Do šachovej praxe ho uviedol slovinský veľmajster Vasja Pirc. Podrobne ho analyzoval Kazach "Anatolij Ufimcev". Po 2. svetovej vojne si toto otvorenie získalo značnú popularitu a často sa hráva aj v súčasnosti. Z popredných slovenských šachistov ho čiernymi často hráva veľmajster Ľubomír Ftáčnik. V klasifikácii ECO má kódy od B07 do B09.
Biely má vo štvrtom ťahu na výber niekoľko možností: 4. f4, 4. Jf3, 4. Sc4, 4. f3, 4. Sg5, 4. Se3, 4. Se2, 4. g3.
Najpoužívanejšie sú dve možnosti:
a) Rakúsky útok
b) Klasický variant
c) Zaujímavý je aj Svešnikovov variant
d) Byrnov systém
Pircova obrana sa však dá rozohrať aj inými spôsobmi. Napr. čierny nevyvinie strelca na g7. Pomerne rozšírený je variant:
a teraz buď:
alebo:
Lesný potok

Lesný potok môže byť:
Zośka

Zośka ("Žófka") je v Poľštine zdrobnenina ženského mena Zofia (Žofia). Má však i iné významy:
Max Abegglen

Max "Xam" Abegglen (* 11. apríl 1902, Neuchâtel, Švajčiarsko – † 25. august 1970, Zermatt) bol švajčiarsky futbalista.
Hral za švajčiarsky národný tím v ktorom dal 34 gólov v 64 medzištátnych zápasoch a tak spolu s Kubilayom Türkyilmazom ktorý tiež skóroval 34 krát v 62 zápasoch, držal rekord v počte strelených gólov v reprezentácii. Od 30. mája 2008, je novým najlepším strelcom reprezentácie Alexander Frei ktorý vtedy vsietil 35 gól za reprezentáciu.
Bol tiež členom švajčiarskeho národného tímu, ktorý získal striebornú medailu na futbalovom turnaji na Letných olympijských hrách 1924 v Paríži.
Stamford Bridge

Stamford Bridge je futbalový štadión, ktorý sa nachádza v štvrti Fulham a Chelsea v anglickom Londýne, je to domov pre londýnsky futbalový klub Chelsea. Nachádza sa blízko známeho parku Walham Green a fanúšikmi je prezývaný "The Bridge". Kapacitou 42 055 miest je jednásty najvačší v Premier League.
Viničný potok

Viničný potok môže byť:
Gmina Bojanów

Gmina Bojanów je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 179,6 km² a žije tu 7193 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 40,05 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Stalowa Wola.
Gmina Bojanowo

Gmina Bojanowo je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 123,5 km² a žije tu 8938 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 72,37 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Rawicz.
Gmina Bojszowy

Gmina Bojszowy je vidiecka gmina v Poľsku v Sliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 34,07 km² a žije tu 6623 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 194,39 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Bieruń-Lędziny.
Gmina Bolesław (powiat dąbrowski)

Gmina Bolesław je vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 35,41 km² a žije tu 2868 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 80,99 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Dąbrowa.
Gmina Bolesławiec (powiat wieruszowski)

Gmina Bolesławiec je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 64,58 km² a žije tu 4116 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 63,73 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wieruszów.
Gmina Boleszkowice

Gmina Boleszkowice je vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 129,92 km² a žije tu 2899 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 22,31 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Myślibórz.
Gmina Bolimów

Gmina Bolimów je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 112,21 km² a žije tu 4026 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 35,88 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Skierniewice.
Gmina Bolków

Gmina Bolków je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 152,85 km² a žije tu 11047 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 72,27 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Jawor.
Gmina Boniewo

Gmina Boniewo je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 77,72 km² a žije tu 3550 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 45,68 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Włocławek.
Gmina Borek Wielkopolski

Gmina Borek Wielkopolski je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 127,58 km² a žije tu 7724 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 60,54 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Gostyń.
Gmina Borki

Gmina Borki je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 111,83 km² a žije tu 6166 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 55,14 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Radzyń Podlaski.
Gmina Borkowice

Gmina Borkowice je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 86,06 km² a žije tu 4634 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 53,85 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Przysucha.
Gmina Borne Sulinowo

Gmina Borne Sulinowo je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 484,24 km² a žije tu 9230 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 19,06 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Szczecinek.
Gmina Boronów

Gmina Boronów je vidiecka gmina v Poľsku v Sliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 56 km² a žije tu 3303 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 58,98 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Lubelskéiec.
Gmina Borów

Gmina Borów je vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 98,66 km² a žije tu 5207 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 52,78 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Strzelin.
Gmina Borowa

Gmina Borowa je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 55,47 km² a žije tu 5588 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 100,74 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Mielec.
Gmina Borowie

Gmina Borowie je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 80,41 km² a žije tu 5131 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 63,81 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Garwolin.
Gmina Borzechów

Gmina Borzechów je vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 67,37 km² a žije tu 3807 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 56,51 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Lublin.
Gmina Borzęcin

Gmina Borzęcin je vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 102,73 km² a žije tu 8373 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 81,5 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Brzesko.
Gmina Borzytuchom

Gmina Borzytuchom je vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 108,57 km² a žije tu 2791 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 25,71 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Bytów.
Gmina Bralin

Gmina Bralin je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 85,16 km² a žije tu 5644 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 66,28 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kępno.
Gmina Branice

Gmina Branice je vidiecka gmina v Poľsku v Opolskom vojvodstve.
Má rozlohu 121,87 km² a žije tu 7728 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 63,41 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Głubczyce.
Gmina Braniewo

Gmina Braniewo je vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 306,93 km² a žije tu 6400 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 20,85 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Braniewo.
Gmina Brańsk

Gmina Brańsk je vidiecka gmina v Poľsku v Podleskom vojvodstve.
Má rozlohu 227,3 km² a žije tu 6476 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 28,49 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Bielsk.
Gmina Brańszczyk

Gmina Brańszczyk je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 167,61 km² a žije tu 8408 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 50,16 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wyszków.
Gmina Brąszewice

Gmina Brąszewice je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 106,33 km² a žije tu 4 485 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 42,18 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sieradz.
Gmina Brenna

Gmina Brenna je vidiecka gmina v Poľsku v Sliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 95,54 km² a žije tu 10264 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 107,43 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Cieszyn.
Gmina Brochów

Gmina Brochów je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 116,76 km² a žije tu 4258 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 36,47 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sochaczew.
Gmina Brodnica (powiat śremski)

Gmina Brodnica je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 95,86 km² a žije tu 4644 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 48,45 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Śrem.
Gmina Brody (powiat żarski)

Gmina Brody je vidiecka gmina v Poľsku v Lubuskom vojvodstve.
Má rozlohu 240,36 km² a žije tu 3486 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 14,5 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Żary.
Gmina Brójce

Gmina Brójce je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 69,55 km² a žije tu 5399 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 77,63 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Lodž.
Gmina Brojce

Gmina Brojce je vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 118,06 km² a žije tu 3658 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 30,98 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Gryfice.
Gmina Brok

Gmina Brok je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 110,21 km² a žije tu 2843 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 25,8 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Ostrów Mazowiecka.
Gmina Brudzeń Duży

Gmina Brudzeń Duży je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 161,82 km² a žije tu 7806 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 48,24 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Płock.
Gmina Brudzew

Gmina Brudzew je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 112,72 km² a žije tu 6115 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 54,25 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Turek.
Gmina Brusy

Gmina Brusy je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 400,74 km² a žije tu 13129 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 32,76 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Chojnice.
Gmina Brwinów

Gmina Brwinów je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 69,16 km² a žije tu 21531 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 311,32 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Pruszków.
Gmina Brzeg Dolny

Gmina Brzeg Dolny je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 94,4 km² a žije tu 16215 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 171,77 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wołów.
Gmina Brześć Kujawski

Gmina Brześć Kujawski je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 150,44 km² a žije tu 11066 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 73,56 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Włocławek.
Gmina Brzesko

Gmina Brzesko je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 102,57 km² a žije tu 35438 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 345,5 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Brzesko.
Gmina Brzeszcze

Gmina Brzeszcze je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 46,13 km² a žije tu 21557 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 467,31 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Oświęcim.
Gmina Brzeziny (powiat kaliski)

Gmina Brzeziny je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 127,05 km² a žije tu 5866 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 46,17 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kalisz.
Gmina Brzeźnica (powiat wadowicki)

Gmina Brzeźnica je vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 66,3 km² a žije tu 10232 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 154,33 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Wadowice.
Gmina Brzeźnio

Gmina Brzeźnio je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 128,73 km² a žije tu 6351 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 49,34 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sieradz.
Gmina Brzeżno

Gmina Brzeżno je vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 110,84 km² a žije tu 2856 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 25,77 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Świdwin.
Gmina Brzostek

Gmina Brzostek je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 122,62 km² a žije tu 13022 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 106,2 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Dębica.
Gmina Brzozie

Gmina Brzozie je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 93,74 km² a žije tu 3589 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 38,29 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Brodnica.
Gmina Brzozów

Gmina Brzozów je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 103,18 km² a žije tu 26044 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 252,41 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Brzozów.
Gmina Brzuze

Gmina Brzuze je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 86,25 km² a žije tu 5368 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 62,24 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Rypin.
Gmina Brzyska

Gmina Brzyska je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve.
Má rozlohu 45,13 km² a žije tu 6222 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 137,87 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Jasło.
Gmina Buczek

Gmina Buczek je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 90,84 km² a žije tu 4893 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 53,86 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Łask.
Gmina Buczkowice

Gmina Buczkowice je vidiecka gmina v Poľsku v Sliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 19,33 km² a žije tu 10580 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 547,34 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Bielsko-Biała.
Gmina Budry

Gmina Budry je vidiecka gmina v Poľsku v Varmsko-mazurskom vojvodstve.
Má rozlohu 175,02 km² a žije tu 3051 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 17,43 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Węgorzewo.
Gmina Budziszewice

Gmina Budziszewice je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 30,13 km² a žije tu 2217 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 73,58 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Tomaszów Mazowiecki.
Gmina Budzów

Gmina Budzów je vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 73,41 km² a žije tu 8311 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 113,21 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sucha.
Gmina Budzyń

Gmina Budzyń je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 207,61 km² a žije tu 8202 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 39,51 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Chodzież.
Gmina Buk

Gmina Buk je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 90,32 km² a žije tu 11917 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 131,94 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Poznań.
Gmina Bukowiec

Gmina Bukowiec je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 111 km² a žije tu 5122 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 46,14 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Świecie.
Gmina Bukowina Tatrzańska

Gmina Bukowina Tatrzańska je vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 131,84 km² a žije tu 12386 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 93,95 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Zakopane(powiat tatrzański).
Podľa sčítania v roku 2002 tvorili Poliaci 11 637 osôb (96,06%) , Slováci 345 osôb (2,84%) a Rómovia 134 osôb (1,10%).
Gmina Bukowsko

Gmina Bukowsko je vidiecka gmina v Poľsku v Podkarpatskom vojvodstve, powiat sanocki.
Má rozlohu 138,2 km² a žije tu 5 210 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 37,7 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sanok.
Gmina Bulkowo

Gmina Bulkowo je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 117,11 km² a žije tu 5905 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 50,42 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Płock.
Gmina Burzenin

Gmina Burzenin je vidiecka gmina v Poľsku v Lodžskom vojvodstve.
Má rozlohu 118,96 km² a žije tu 5665 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 47,62 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sieradz.
Gmina Busko-Zdrój

Gmina Busko-Zdrój je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Svätokrížskom vojvodstve.
Má rozlohu 235,88 km² a žije tu 32512 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 137,83 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Busko.
Gmina Bychawa

Gmina Bychawa je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Lubelskom vojvodstve.
Má rozlohu 146,19 km² a žije tu 12311 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 84,21 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Lublin.
Gmina Byczyna

Gmina Byczyna je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Opolskom vojvodstve.
Má rozlohu 182,89 km² a žije tu 9 814 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 53,66 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kluczbork.
Gmina Bystra-Sidzina

Gmina Bystra-Sidzina je vidiecka gmina v Poľsku v Malopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 80,43 km² a žije tu 6423 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 79,86 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Sucha.
Gmina Bystrzyca Kłodzka

Gmina Bystrzyca Kłodzka je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Dolnosliezskom vojvodstve.
Má rozlohu 337,82 km² a žije tu 19734 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 58,42 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kłodzko.
Gmina Bytnica

Gmina Bytnica je vidiecka gmina v Poľsku v Lubuskom vojvodstve.
Má rozlohu 208,74 km² a žije tu 2605 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 12,48 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Krosno Odrzańskie.
Gmina Bytom Odrzański

Gmina Bytom Odrzański je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Lubuskom vojvodstve.
Má rozlohu 52,41 km² a žije tu 5 359 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 102,25 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Nowa Sól.
Gmina Bytoń

Gmina Bytoń je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 73,35 km² a žije tu 3790 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 51,67 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Radziejów.
Gmina Bytów

Gmina Bytów je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 197,44 km² a žije tu 23568 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 119,37 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Bytów.
Gmina Cedry Wielkie

Gmina Cedry Wielkie je vidiecka gmina v Poľsku v Pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 124,28 km² a žije tu 6156 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 49,53 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Gdańsk.
Gmina Cedynia

Gmina Cedynia je mestsko-vidiecka gmina v Poľsku v Západopomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 180,38 km² a žije tu 4343 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 24,08 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Gryfino.
Gmina Cegłów

Gmina Cegłów je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 95,74 km² a žije tu 6 369 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 66,52 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Mińsk Mazowiecki.
Gmina Cekcyn

Gmina Cekcyn je vidiecka gmina v Poľsku v Kujavsko-pomoranskom vojvodstve.
Má rozlohu 253,32 km² a žije tu 6437 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 25,41 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Tuchola.
Gmina Ceków-Kolonia

Gmina Ceków-Kolonia je vidiecka gmina v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve.
Má rozlohu 88,19 km² a žije tu 4529 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 51,36 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Kalisz.
Gmina Celestynów

Gmina Celestynów je vidiecka gmina v Poľsku v Mazovskom vojvodstve.
Má rozlohu 88,92 km² a žije tu 11032 obyvateľov (2006), priemerná hustota zaľudnenia je 124,07 osôb/km².
Sídlom powiatu, v ktorom sa gmina nachádza, je mesto Otwock.
Veľký Tribeč

Veľký Tribeč môže byť:
Jelenec (rozlišovacia stránka)

Jelenec môže byť:
Gmina Baranów

Gmina Baranów môže byť:
Gmina Biała

Gmina Biała môže byť:
Gmina Białobrzegi

Gmina Białobrzegi môže byť:
Gmina Biskupiec

Gmina Biskupiec môže byť:
Gmina Bobrowniki

Gmina Bobrowniki môže byť:
Gmina Bolesław

Gmina Bolesław môže byť:
Gmina Bolesławiec

Gmina Bolesławiec môže byť:
Gmina Brodnica

Gmina Brodnica môže byť:
Gmina Brody

Gmina Brody môže byť:
Entomologický náučný slovník

Entomologický náučný slovník je významná a rozsiahla entomologická práca, ktorá obsahuje v skratke základné informácie o entomológii.
Táto kniha bola vydaná v roku 1984 v Bratislave v nakladateľstve Príroda. Rozsah knihy je 680 strán, v texte je cca 388 obrázkov a 13 celostránkových obrazových tabúľ. 
Autorom slovníka je známy slovenský entomológ Ján Jasič. Okrem neho sa na práci podieľalo viac ako 30 ďalších odborníkov zo Slovenskej akadémie vied, Československej akadémie vied, rôznych vysokých škôl, muzeí a ďalších pracovísk. Zostavenie tohto diela iniciovala Slovenská entomologická spoločnosť pri SAV a zohľadnili sa tu všetky disciplíny, ktoré prispievali k dokonalejšiemu poznaniu hmyzu.
Slovník obsahuje viac ako 7000 abecedne zoradených termínov, ktoré sa týkajú všetkých oblastí entomológie - jednak obecnej, ale i systematickej. Sú tu uvedené heslá z anatómie, morfológie, embryológie, fyziológie, ekológie, zoogeografie, taxonómie, systematiky, nomenklatúry a patológie hmyzu. Pri výbere druhov bol kladený dôraz hlavne na druhy z našej - stredoeurópskej fauny, ale vo viacerých prípadoch sú pre úplnosť zaradené i niektoré druhy, ktoré sa vyskytujú mimo územia Európy.
Výklad niektorých obecných pojmov z ekológie, fyziológie, zoogeografie a taxonómie presahuje rámec informácií o hmyze. Veľa hesiel je doplnených názornými ilustráciami habitu jednotlivých skupín, prípadne i druhov hmyzu. Obrázky do práce nakreslil ing. G. Vanek, CSc.
Všeobecné entomologické názvoslovie týkajúce sa embryológie, anatómie, morfológie atď. vychádzalo z kolektívnej práce: "Slovenské entomologické názvoslovie", ktorá vyšla v štyroch pokračovania v časopise Kultúra slova. Mená taxónov v slovníku sa používajú v zhode s ustálenými a zabehnutými menami hmyzu podľa publikácie Oskára Ferianca: "Slovenské mená hmyzu".
Každý termín uvedený v práci má svoj ekvivalent v českom, nemeckom, latinskom, ruskom a anglickom jazyku. Asi polovicu hesiel tvoria články s definíciou, alebo aj s ďalším podrobnejším výkladom problematiky. Druhú polovicu tvoria odkazové heslá. Na konci práce je pripojený veľmi podrobný register českých, ruských, nemeckých a anglických ekvivalentov, ktorý zahrňuje viac ako 10 000 pojmov.
Bibliografický odkaz.
Gmina Brzeziny

Gmina Brzeziny môže byť:
Gmina Brzeźnica

Gmina Brzeźnica môže byť:
Zjednodušená angličtina

Zjednodušená angličtina (angl. Simple English) je umelý jazyk. Oproti bežnej angličtine má vynechané veľmi odborné výrazy a pravopis je celkovo zjednodušený.
Juraj Lazarčík

Doc. Ing. Juraj Lazarčík, CSc. ( * 20. apríl 1949, Kamienka) je slovenský vysokoškolský učiteľ, bývalý kandidát na prezidenta za KSS.
Profesionálna kariéra.
V roku 1972 ukončil štúdium na Vysokej škole poľnohospodárskej v Nitre, kde po absolvovaní internej ašpirantúry pracoval do roku 2013. Ako vysokoškolský pedagóg bol gestorom disciplíny Ekonomika potravinárskeho priemyslu. Je autorom a spoluautorom viacerých vysokoškolských učebníc a celoštátnej učebnice Agrárna ekonomika. Vo vedeckej oblasti sa zameriava na ekonomiku živočíšnej výroby.
Politická kariéra.
Od roku 1969 je členom KSČ, v roku 1994 sa stal predsedom OV KSS v Nitre a zároveň bol zvolený za predsedu Ústrednej rozhodcovskej komisie KSS. Viackrát neúspešne kandidoval na listine KSS do NR SR, v roku 1999 kandidoval v prvých priamych voľbách na prezidenta, získal 15 386 hlasov, 0,50% a nepostúpil do druhého kola.
Ján Demikát

JUDr. Ján Demikát (* 16. júl 1951, Spišské Vlachy) je bývalý vysokopostavený príslušník ŠtB, predseda Národnej alternatívy Slovenska a bývalý kandidát na prezidenta Slovenskej republiky.
Ján Demikát absolvoval Právnickú fakultu Karlovej univerzity v Prahe a do roku 1986 pracoval v Štátnej bezpečnosti (ŠtB). V decembri 1989 ho zvolili za predsedu Ústrednej kontrolnej a revíznej komisie Ústredného výboru Komunistickej strany Slovenska (ÚKRK ÚV KSS). V súčasnosti je súkromným podnikateľom. Bol predsedom zaniknutej Národnej alternatívy Slovenska (NaAS). V roku 1999 kandidoval vo voľbách na prezidenta. Do prezidentskej kampane ho nominovali NaAS, Jednotná strana pracujúcich (JSP) a Strana národného porozumenia (SNP). Vo voľbách získal 4 537 hlasov a 0,15%.
Slobodná Ukrajina

Slobodná Ukrajina je historická oblasť Ukrajiny, ktorá sa v 17. - 18. storočí nachádzala na území dnešnej Charkovskej oblasti, časti Doneckej, Luhanskej, a Sumskej oblasti Ukrajiny a Voronežskej, Belgorodskej a Kurskej oblasti Ruska. Od druhej polovice 16. storočia bola postupne osídľovaná ukrajinskými kozákmi (neskôr sa títo kozáci nazývali slobodnými kozákmi, ktorí obývali Slobodnú Ukrajinu), ktorí v období protipoľských povstaní za čias Bohdana Chmelnického utekali pred poľskou šľachtou z územia Ukrajiny, ktorá sa v tom čase nachádzala v sústave Poľsko-litovského štátu. V roku 1765 bola na jej území vytvorená Slobodo-Ukrajinská gubernia, ktorá sa v roku 1835 premenovala na Charkovskú guberniu.
Pottenburg

Pottenburg (iné názvy: Dievčí hrad, Zajačí hrad) je zrúcanina hradu v Rakúsku v katastrálnom území obce Wolfsthal na vrchu Hindlerberg. Je to po Bratislavskom hrade druhý najbližší hrad od centra Bratislavy.
Hrad dal postaviť v rokoch 1050-1053 Poto z Pottensteinu ako pevnosť proti nájazdom Maďarov. V roku 1529 bol poškodený Turkami. Hlavnou dominantou je pravidelná veža s výškou 30 metrov.
Na kopci neďaleko hradu sa nachádza vyhliadková veža "Königswarte" (Kráľovská vyhliadka). Hrad sa nachádza v obore, kde sa voľne pohybujú diviaky lesné. Vyhliadková veža je postavená mimo obory.
Kostihoj lekársky

Kostihoj lekársky ("Symphytum officinale") je rastlina z čeľade borákovité ("Boraginaceae").
Opis.
Kostihoj lekársky je trváca bylina s repovitým, čiernym koreňom, štvorhrannou stonkou a striedavými, drsnými, podlhovasto kopijovitými listami. V pazuchách listov na konci stonky rastú závinky modrofialových, zriedkavo aj bielych kvetov. Plody sú tvrdky. Celá rastlina je drsno štetinatá.
Výskyt.
V prírode rastie roztrúsene – miestami hromadne, v trávnych spoločenstvách, lužných lesoch, na ťažkých dusíkatých až neutrálnych pôdach a na vlhkých stanovištiach. Kostihoj sa pestuje aj ako krmovina pre ošípané.
Využitie.
Predmetom farmaceutického zberu sú korene ("Symphyti radix"). Korene sa zberajú v októbri a novembri. Používal na liečebné účely najmä na zlomeniny, zápaly svalov, zle sa hojace rany, paradentóze (preto sa dáva do zubných pást), pri vyvrtnutiach. Väčšinou slúži na vonkajšie použitie vo forme mastí, obkladov i zubných pást. Neodporúča sa používanie jeho čajovín, lebo obsahuje alkaloidy, ktoré poškodzujú organizmus, napr.: pyrolizidínové (škodia pečeni), karcinogénne (zvyšujú pravdepodobnosť vzniku rakoviny) a mutagénne (menia genetickú informáciu).
Tis obyčajný

Tis obyčajný ("Taxus baccata") je ker alebo strom z čeľade tisovité ("Taxaceae").
Opis rastliny.
Drevina dorastá do výšky 20 m, má široko kužeľovitú až guľovitú korunu. Borka je hnedočervená, odlupuje sa v rôzne veľkých šupinách. Púčiky sú malé, oválne a tupé. Výhonky sú zelenkasté, holé, neskôr hnednú. Ihlicovité listy sú 15 až 30 mm dlhé a 2,5 mm široké, sú hrotité, vydržia 4 až 8 rokov.
Tis je dvojdomý, samčie šištice sú krátke a vajcovité. Samičie kvety sú púčikovité a vytvárajú sa na dolných častiach vlaňajších konárikov. Kvitne v apríli až v máji. Solitéry kvitnú od 20. až 30. rokov, dreviny v poraste od 60. roku. Plodom je červený, pohárikovitý miešok- "arillus", ukrýva jedno semeno. Koreňová sústava je srdcovitá, bohato rozvinutá. Semenáčik ma dva jasnozelené, protistojné klíčne listy. Celá rastlina, okrem mieška, je jedovatá (obsahuje alkaloid taxín). Tis je pomaly rastúca drevina.
Rozšírenie.
Rastie v západnej Európe, v strednej Európe, na severe zasahuje do južnej Škandinávie. Na východe zasahuje na Krym a Kaukaz. Areál je veľmi disjunktívny. Najhojnejšia lokalita na Slovensku i v strednej Európe je v Harmaneckej doline vo Veľkej Fatre a v Národnej prírodnej rezervácii Plavno neďaleko Šalkovej v Slovenskom rudohorí.
Ekológia.
Je to drevina atlantického podnebia, skôr mu vyhovujú mierne zimy a vyššia relatívna vlhkosť vzduchu v lete. Je to naša najtiennejšia drevina. Vyhovujú mu vlhké, živné hlinitopiesčité až hlinité pôdy, s vysokým obsahom vápnika, menej často rastie na kyslých alebo silikátových podkladoch. Je odolný voči znečistenému ovzdušiu.
Hospodársky význam.
V súčasnosti je tis u nás úplne chránenou drevinou, rovnako ako aj v Česku, Poľsku a Srbsku. V minulosti bol cenený pre kvalitné, tvrdé, pružné a trvanlivé drevo. Význam má v okrasnom sadovníctve.
Hrdobarka obyčajná

Hrdobarka obyčajná alebo hrdobárka obyčajná (staršie alebo ľudovo: "ožanka", "kalamandra", "zuzanka"; ľudovo: "hrdobarka", "hrdobárka"; lat. "Teucrium chamaedrys") je druh rastliny z rodu hrdobarka ("Teucrium") z čeľade hluchavkovité ("Lamiaceae").
Opis.
Hrdobarka obyčajná je príjemne voňavý chlpatý poloker s podzemnými, zdrevnatenými výbežkami, z ktorých vo zväzkoch vyrastajú
bylinné stonky. Listy sú protistojné a zúbkaté. Kvety sú červenofialové, sú v nepárnych praslenoch v pazuchách listov horných častí stoniek. Fialovo zafarbené sú aj kalichy. Plody sú tvrdky.
Výskyt.
Hrdobarka obyčajná pochádza z južnej a strednej Európy. Vyskytuje sa na slnečných svahoch a skalách, najmä na vápenatých podkladoch. 
Využitie.
Už v staroveku sa rastlina pokladala za zázračnú liečivú rastlinu. Prášok pripravovaný z rastliny sa používal proti nádche ako šnupací tabak.
Lipa malolistá

Lipa malolistá alebo lipa srdcovitá (lat. "Tilia cordata") je listnatý strom z čeľade slezovité ("Malvaceae").
Považuje sa za symbol Slovanov.
Výskyt.
Rastie v Európe na východe až po západ Sibíri a v pohorí Kaukaz. Obľubuje tienisté lokality s výživnou pôdou. Môže sa dožiť 600 rokov.
Opis.
Dorastá do výšky 30 metrov, korunu má nepravidelnú, rozložitú, s nízkymi konármi, väčšinou kónického alebo pyramídového tvaru. Listy sú dlhé 5 centimetrov. Kôra je v mladosti hladká a sivá. Staršie stromy majú kôru pokrytú plytkými brázdami a je viac hnedosivá.
Listy sú striedavé. Majú oválny tvar, jemný ozubený okraj. Vrchná strana listu je tmavozelená, spodná je sivozelená. Ich tvar pripomína srdce (srdcovolistá). Na spodnej strane listov majú na žilkách biele až hrdzavé ochlpenie.
Kvety majú farbu žltobielu a sú obojpohlavné. 5 až 10 ich je združených vo vrcholíku. Plody sú malé guľaté nažky s listeňom na stopke. Kvitne približne dva týždne v júni – júli.
Od lipy veľkolistej ("Tilia platyphyllos") sa dá rozlíšiť menšími listami, väčším počtom kvetov (veľkolistá ich má 2 až 6).
Využitie.
Pestuje sa ako parkový strom. Je výnosnou medonosnou rastlinou (100 rokov starý strom vyprodukuje 10 kg medu). Z kvetov sa vyrába bylinný čaj. Drevo sa často používa na výrobu hudobných nástrojov, ale aj na nábytok. Drevo je mäkké a málo trvanlivé.
Kvety obsahujú sliz, triesloviny, flavonoidy (hesperidín, vercitrín a i.), glykozidy. Užíva sa pri zápaloch dýchacích ciest a horúčkovitých ochoreniach, podporuje chuť do jedla a uvoľňuje kŕče.
Carlos Bocanegra

Carlos Bocanegra (* 25. máj 1979, Upland, Kalifornia, USA) je americký futbalový obranca, ktorý momentálne pôsobí vo francúzskom klube Rennes. Carlos Bocanegra je zároveň kapitánom tímu USA.
Súkromie.
Carlos Bocanegra je synom mexického prisťahovalca a americkej matky. Bol vychovaný v Alta Lome v USA.
Kluby.
Chicago Fire.
Carlos Bocanegra začínal s profesionálnym futbalom v klubu Chicago Fire. Hneď v prvej sezóne MLS bol Carlos Bocanegra vyhlásený nováčikom sezóny a vyhral U.S. Open Cup. Zaradil sa tak medzi najlepších obrancov súťaže. Dvakrát vyhral cenu MLS Defender of the Year (v rokoch 2002 a 2003).
Fulham.
Začiatkom roku 2004 prestúpil Carlos Bocanegra do Fulhamu. Vo Fulhame hrával Carlos Bocanegra predovšetkým v strede obrany. Vo Fulhame hral aj jeho spoluhráč z reprezentácie Brian McBride. Z Fulhamu odišiel po vypršaní zmluvy na konci sezóny 2007/2008.
Rennes.
Z Fulhamu prestúpil Carlos Bocanegra do tímu francúzskej ligy Stade Rennais FC. Dostal číslo 3, čo je jeho číslo z reprezentácie.
Reprezentácia.
Carlos Bocanegra po prvýkrát reprezentoval Spojené štáty americké na mládežníckom MS v roku 1999. Medzi seniormi debutoval v roku 2001 v zápase proti Južnej Kórei. Po MS 2002 a odchodu niekoľkých opôr sa vypracoval v základný kameň obrany a po MS 2006 v Nemecku dokonca prevzal po Claudiovi Reynovi kapitánskou pásku.