burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Dolsk

Dolsk je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat śremski v rovnomennej gmine.
Žije tu 1 476 obyvateľov (30.6.2007).
Gołańcz

Gołańcz je mesto v Poľsku vo Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat wągrowiecki v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 342 obyvateľov (30.6.2007).
Golina

Golina je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat koniński v rovnomennej gmine.
Žije tu 4 344 obyvateľov (30.6.2007).
Gostyń

Gostyń je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat gostyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 20 584 obyvateľov (30.6.2007).
Grabów nad Prosną

Grabów nad Prosną je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat ostrzeszowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 1 974 obyvateľov (30.6.2007).
Grodzisk Wielkopolski

Grodzisk Wielkopolski je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat grodziski v rovnomennej gmine.
Žije tu 13742 obyvateľov (30.6.2007).
Jarocin

Jarocin je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat jarociński v rovnomennej gmine.
Žije tu 25 816 obyvateľov (30.6.2007).
Jastrowie

Jastrowie je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat złotowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 8 439 obyvateľov (30.6.2007).
Jutrosin

Jutrosin je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat rawicki v rovnomennej gmine.
Žije tu 1 864 obyvateľov (30.6.2007).
Kępno

Kępno je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat kępiński v rovnomennej gmine.
Žije tu 14 748 obyvateľov (30.6.2007).
Kłecko

Kłecko je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat gnieźnieński v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 678 obyvateľov (30.6.2007).
Kleczew

Kleczew je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat koniński v rovnomennej gmine.
Žije tu 4 172 obyvateľov (30.6.2007).
Kłodawa

Kłodawa je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat kolski v rovnomennej gmine.
Žije tu 6 839 obyvateľov (30.6.2007).
Kobylin

Kobylin je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat krotoszyński v rovnomennej gmine. Žije tu 3 119 obyvateľov (30.6.2007).
Konin

Konin je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat Konin v rovnomennej gmine.
Žije tu 80 195 obyvateľov (30. jún 2007).
Kórnik

Kórnik je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat poznański v rovnomennej gmine.
Žije tu 7 086 obyvateľov (30.6.2007).
Kościan

Kościan je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat kościański v rovnomennej gmine.
Žije tu 24 116 obyvateľov (30.6.2007).
Kostrzyn

Kostrzyn je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat poznański v rovnomennej gmine.
Žije tu 8 687 obyvateľov (30.6.2007).
Koźmin Wielkopolski

Koźmin Wielkopolski je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat krotoszyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 6 672 obyvateľov (30.6.2007).
Krajenka

Krajenka je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat złotowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 647 obyvateľov (30.6.2007).
Krobia

Krobia je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat gostyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 4 056 obyvateľov (30.6.2007).
Krotoszyn

Krotoszyn je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat krotoszyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 29 432 obyvateľov (30.6.2007).
Krzywiń

Krzywiń je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat kościański v rovnomennej gmine.
Žije tu 1 611 obyvateľov (30.6.2007).
Krzyż Wielkopolski

Krzyż Wielkopolski je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat czarnkowsko-trzcianecki v rovnomennej gmine.
Žije tu 6 270 obyvateľov (30.6.2007).
Książ Wielkopolski

Książ Wielkopolski je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat śremski v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 727 obyvateľov (30.6.2007).
Łobżenica

Łobżenica je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat pilski v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 146 obyvateľov (30.6.2007).
Luboń

Luboń je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat poznański v rovnomennej gmine.
Žije tu 27 426 obyvateľov (30.6.2007).
Lwówek

Lwówek je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat nowotomyski v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 881 obyvateľov (30.6.2007).
Margonin

Margonin je mesto v Poľsku vo Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat chodzieski v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 967 obyvateľov (31. 12. 2021).
Międzychód

Międzychód je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat międzychodzki v rovnomennej gmine.
Žije tu 10 929 obyvateľov (30. 6. 2007).
Miejska Górka

Miejska Górka je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat rawicki v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 153 obyvateľov (30. 6. 2007).
Mikstat

Mikstat je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat ostrzeszowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 1 848 obyvateľov (30.6.2007).
Miłosław

Miłosław je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat wrzesiński v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 551 obyvateľov (30.6.2007).
Murowana Goślina

Murowana Goślina je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat poznański v rovnomennej gmine.
Žije tu 10 162 obyvateľov (30.6.2007).
Nekla

Nekla je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat wrzesiński v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 220 obyvateľov (30.6.2007).
Nowe Skalmierzyce

Nowe Skalmierzyce je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat ostrowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 5 034 obyvateľov (30.6.2007).
Nowy Tomyśl

Nowy Tomyśl je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat nowotomyski v rovnomennej gmine.
Žije tu 15 139 obyvateľov (30.6.2007).
Oborniki

Oborniki je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat obornicki v rovnomennej gmine.
Žije tu 17 821 obyvateľov (30.6.2007).
Obrzycko

Obrzycko je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat szamotulski v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 163 obyvateľov (30.6.2007).
Odolanów

Odolanów je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat ostrowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 4 946 obyvateľov (30.6.2007).
Okonek

Okonek je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat złotowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 854 obyvateľov (30.6.2007).
Opalenica

Opalenica je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat nowotomyski v rovnomennej gmine.
Žije tu 9 110 obyvateľov (30.6.2007).
Osieczna

Osieczna je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat leszczyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 034 obyvateľov (30.6.2007).
Ostroróg

Ostroróg je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat szamotulski v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 011 obyvateľov (30.6.2007).
Ostrów Wielkopolski

Ostrów Wielkopolski je mesto v Poľsku vo Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat ostrowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 72 382 obyvateľov (31. 12. 2010).
Ostrzeszów

Ostrzeszów je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat ostrzeszowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 14 401 obyvateľov (30.6.2007).
Piła

Piła je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat pilski v rovnomennej gmine.
Žije tu 74 663 obyvateľov (30. 6. 2007).
Pleszew

Pleszew je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat pleszewski v rovnomennej gmine.
Žije tu 17 776 obyvateľov (30.6.2007).
Pniewy

Pniewy je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat szamotulski v rovnomennej gmine.
Žije tu 7 624 obyvateľov (30.6.2007).
Pobiedziska

Pobiedziska je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat poznański v rovnomennej gmine.
Žije tu 8 353 obyvateľov (30.6.2007).
Pogorzela

Pogorzela je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat gostyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 1 970 obyvateľov (30.6.2007).
Poniec

Poniec je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat gostyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 876 obyvateľov (30.6.2007).
Przedecz

Przedecz je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat kolski v rovnomennej gmine.
Žije tu 1 777 obyvateľov (30.6.2007).
Puszczykowo

Puszczykowo je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat poznański v rovnomennej gmine.
Žije tu 9 756 obyvateľov (31. 03. 2011)..
Pyzdry

Pyzdry je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat wrzesiński v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 198 obyvateľov (30.6.2007).
Rakoniewice

Rakoniewice je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat grodziski v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 282 obyvateľov (30.6.2007).
Raszków

Raszków je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat ostrowski v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 022 obyvateľov (30.6.2007).
Rawicz

Rawicz je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat rawicki v rovnomennej gmine.
Žije tu 21 205 obyvateľov (30.6.2007).
Rogoźno

Rogoźno je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat obornicki v rovnomennej gmine.
Žije tu 10 974 obyvateľov (30.6.2007).
Rychwał

Rychwał je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat koniński v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 356 obyvateľov (30.6.2007).
Rydzyna

Rydzyna je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat leszczyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 614 obyvateľov (30.6.2007).
Sieraków

Sieraków je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat międzychodzki v rovnomennej gmine.
Žije tu 6 002 obyvateľov (30.6.2007).
Skoki

Skoki je mesto v Poľsku vo Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat wągrowiecki v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 867 obyvateľov (30.6.2007).
Ślesin

Ślesin je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat koniński v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 117 obyvateľov (30.6.2007).
Słupca

Słupca je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat słupecki v rovnomennej gmine.
Žije tu 14 228 obyvateľov (30.6.2007).
Śmigiel

Śmigiel je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat kościański v rovnomennej gmine.
Žije tu 5 497 obyvateľov (30.6.2007).
Sompolno

Sompolno je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat koniński v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 681 obyvateľov (30.6.2007).
Śrem

Śrem je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat śremski v rovnomennej gmine.
Žije tu 30 184 obyvateľov (30.6.2007).
Środa Wielkopolska

Środa Wielkopolska je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat średzki v rovnomennej gmine.
Žije tu 21 706 obyvateľov (30.6.2007).
Stawiszyn

Stawiszyn je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat kaliski v rovnomennej gmine.
Žije tu 1 571 obyvateľov (30.6.2007).
Stęszew

Stęszew je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat poznański v rovnomennej gmine.
Žije tu 5 387 obyvateľov (30.6.2007).
Sulmierzyce

Sulmierzyce je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat krotoszyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 796 obyvateľov (30.6.2007).
Swarzędz

Swarzędz je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat poznański v rovnomennej gmine.
Žije tu 30 018 obyvateľov (30.6.2007).
Szamocin

Szamocin je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat chodzieski v rovnomennej gmine.
Žije tu 4 269 obyvateľov (30.6.2007).
Szamotuły

Szamotuły je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat szamotulski v rovnomennej gmine.
Žije tu 18 688 obyvateľov (30.6.2007).
Trzcianka

Trzcianka je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat czarnkowsko-trzcianecki v rovnomennej gmine.
Žije tu 16 756 obyvateľov (30.6.2007).
Trzemeszno

Trzemeszno je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat gnieźnieński v rovnomennej gmine.
Žije tu 7 821 obyvateľov (30.6.2007).
Tuliszków

Tuliszków je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat turecki v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 401 obyvateľov (30.6.2007).
Ujście

Ujście je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat pilski v rovnomennej gmine.
Žije tu 3 890 obyvateľov (30.6.2007).
Iné projekty.
´
Wągrowiec

Wągrowiec je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat wągrowiecki v rovnomennej gmine.
Žije tu 24 815 obyvateľov (30.6.2007).
Wieleń

Wieleń je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat czarnkowsko-trzcianecki v rovnomennej gmine.
Žije tu 5 920 obyvateľov (30.6.2007).
Wielichowo

Wielichowo je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat grodziski v rovnomennej gmine.
Žije tu 1 748 obyvateľov (30.6.2007).
Witkowo

Witkowo je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat gnieźnieński v rovnomennej gmine.
Žije tu 7 768 obyvateľov (30.6.2007).
Wolsztyn

Wolsztyn je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat wolsztyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 13 478 obyvateľov (30.6.2007).
Wronki

Wronki je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat szamotulski v rovnomennej gmine.
Žije tu 11 566 obyvateľov (30.6.2007).
Września

Września je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat wrzesiński v rovnomennej gmine.
Žije tu 28 821 obyvateľov (30.6.2007).
Wyrzysk

Wyrzysk je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat pilski v rovnomennej gmine.
Žije tu 5 254 obyvateľov (30.6.2007).
Wysoka

Wysoka je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat pilski v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 724 obyvateľov (30.6.2007).
Kostol svätého Mikuláša Biskupa (Bánovce nad Bebravou)

Kostol svätého Mikuláša Biskupa je gotický kostol v Bánovciach nad Bebravou. 
Dejiny.
Je situovaný na návrší severovýchodnej časti mesta, ktorý mal začať stavať už v roku 1149 nitriansky biskup Mikuláš a práce dokončiť biskup Eduard s pomocou arcibiskupa Jóba. Tí ho však s najväčšou pravdepodobnosťou nepostavili, i keď stavbu kostola môžeme zaradiť do prvej tretiny 15. storočia. Tento kostolík je veľmi starobylý a pevný. Počas nepokojnej rákociovskej doby v Uhorsku bol odňatý katolíkom, aby im bol opäť v roku 1709 navrátený. Začiatky nie sú bližšie známe a objasnené. Predpokladá sa, že jeho predchodcom bol starší románsky sakrálny objekt. V. Kurtha kládol jeho začiatky už do roku 1198, čo však ničím nepodložil. V súvislosti s týmto sa spomína bánovský farár Ján, ktorý zaplatil 14 grošov poplatku, najviac zo všetkých okolitých fár. Z toho vyplýva, že v Bánovciach existoval už pred uvedenými rokmi kostol, ktorý slúžil pod ním postavenej dedine, doložený v písomných prameňoch v roku 1232. V čase rozšírenia reformácie od polovice 16. do 2. polovice 17. storočia ho užívali protestanti.
Architektúra.
Kostol je vo svätyni klenutý. V roku 1808 loď kostola bola nanovo obložená. Osvetlená je šiestimi oknami. Na gotickú dispozíciu upozorňuje hlavná loď, prestavaná veža, vstupný portál, sedílie a ďalšie sprievodné prvky. Z obdobia renesancie (koniec 17. storočia) pochádza murovaná kazateľňa a z baroka prístavba sakristie. Vo vnútornom vybavení je pozoruhodný klasicistický oltár sv. Mikuláša z konca 18. storočia, ďalej baroková polychrómová drevená plastika Ukrižovaného Krista z 18. storočia a na chóre sa nachádza malý štvorregistrový organ. Pivničné priestory kostola vypĺňajú dobové krypty. Pod jednou má údajne odpočívať aj prvý rektor miestneho evanjelického gymnázia Tobiáš Baticius, ktorý zomrel v roku 1527. Pred vstupom do kostola má svoj hrob pravotický farár Ján Crispich, ktorý sa pokúsil útekom zachrániť pred Turkami, prechádzajúcimi v roku 1663 cez Bánovskú kotlinu na Považie. Údajne pred kostolnými dverami ho zabili a tam bol aj pochovaný. Kostol sa nachádza na cintoríne, obkolesený časťou kamennej ohrady staršieho pôvodu. Z neskorších náhrobníkov stoja za povšimnutie pieskovcové ľudové náhrobníky z 18. a 19. storočia, zrejme ich vyrobili miestni kamenárski majstri. V roku 1920 boli vyrobené 3 zvony, ktoré boli potom umiestnené na kostolíku pod názvami: Andrej-Benedikt (najväčší), Cyril-Metod (stredný) a sv. Jozef (malý, tzv. umieráčik).
Po dlhom období zanedbávania sakrálnych pamiatok sa dočkal i kostol sv. Mikuláša celkovej opravy. Z iniciatívy miestneho dekana mons. ThDr. Kapustu bol v roku 1989 vymenený šindeľ na streche kostola i veže, zakonzervovaná drevená konštrukcia a krovy veže. O rok na to bol zreštaurovaný oltár. 
Začiatkom 90. rokov pribudli v kostole umelecky poňaté kované mreže na oknách a vo vstupnom priestore kostola. Ich autorom je nitriansky výtvarník Juraj Novák, ktorý detstvo a mladosť prežil v Bánovciach nad Bebravou.
Zagórów

Zagórów je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat słupecki v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 915 obyvateľov (30.6.2007).
Zbąszyń

Zbąszyń je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat nowotomyski v rovnomennej gmine.
Žije tu 7 254 obyvateľov (30.6.2007).
Zduny

Zduny je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat krotoszyński v rovnomennej gmine.
Žije tu 4 497 obyvateľov (30.6.2007).
Żerków

Żerków je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat jarociński v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 098 obyvateľov (30.6.2007).
Złotów

Złotów je mesto v Poľsku v Veľkopoľskom vojvodstve v okrese Powiat złotowski v rovnomennej gmine. 
Známky prvého osídlenia na tomto území stiahajú do obdobia neolitu. V 8. storočí je tu doložené slovanské osídlenie, ktoré bolo odkryté archeológmi v rokoch 1974 – 1976. Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1370. V roku 1455 bolo mesto vypálené.
Žije tu 18 373 obyvateľov (31. 12. 2021).
Dočolomanský (priezvisko)

Dočolomanský je slovenské priezvisko. Je odvodené od názvu obce Dačov Lom v okrese Veľký Krtíš. Je zriedkavé, najviac rozšírené je (s výrazným odstupom) v meste Svätý Jur.
Známi nositelia.
Pozri v článku Dočolomanský.
Suchowola

Suchowola je mesto v Poľsku v Podleskom vojvodstve v okrese Powiat sokólski v rovnomennej gmine.
Žije tu 2 230 obyvateľov (30.6.2007).
Kostol svätej Kataríny Alexandrijskej (Topoľčianky)

Kostol svätej Kataríny Alexandrijskej je klasicistický, resp. barokovo-klasicistický rímskokatolícky kostol v Topoľčiankach. Je farským kostolom farnosti Topoľčianky.
Kostol bol postavený v rokoch 1773 až 1781 z iniciatívy grófa Karola Kegleviča (†1791) a jeho brata, biskupa Žigmunda Kegleviča (17241805). Architektom kostola bol rakúsky architekt klasicizujúceho baroka, Melchior Hefele, ktorý je tiež autorom Primaciálneho paláca. Pred zbúraním staršieho kostola boli do nového chrámu premiestnené niektoré časti, najmä mramorové časti starého oltára, medená krstiteľnica na mramorovom podstavci, mramorový reliéf turkobijcu Jána Topoľčianskeho a niekoľko obrazov. Do nového kostola boli tiež prenesené zvony, 150 kg zvon z pôvodného kostola a dva 50 kg zvony zo zvonice. Oltárny obraz svätej Kataríny Alexandrijskej namaľoval Hubert Alexander Maurer. Kostol bol konsekrovaný v roku 1804, prípadne už 1781. Biskupskú konsekráciu kostola vykonal Jozef Vilt, generálny vikár Ostrihomskej diecézy.
Od roku 1686 sa do kostola konajú púte k ikone Panny Márie Škapuliarskej.
Claude Gillot

Claude Gillot (* 28. apríl 1673, Langres, Francúzsko – † 4. máj 1722, Paríž) bol francúzsky maliar a dizajnér; bol známy aj ako učiteľ Antoina Watteaua a Nicolasa Lancreta.
Tvorba.
Preslávil sa najmä tým, že sa ako prvý odklonil od pompézneho štýlu Ľudovíta XIV., aby mohol dôsledne využiť svoju fantáziu. Vo svojich mytologických obrazoch začal nahrádzať klasických gréckych bohov satyrmi, komediantmi a ďalšími postavami z francúzskych a talianskych divadiel, a jeho hravé mytologické krajimaľby si rýchlo získali uznanie a obľubu u verejnosti. V jeho šľapajach potom pokračoval i jeho žiak Antoine Watteau, ktorý ho rýchlo prekonal, a aj vďaka tomu sa Gillot začal venovať inej oblasti umenia – rytectvu. Okrem toho sa jeho meno tiež úzko spája s operou a divadlom, kde sa preslávil ako scénograf a autor kostýmov.
Mikloško (priezvisko)

Mikloško je slovenské priezvisko. Najrozšírenejšie je v Polomke (okres Brezno).
Známi nositelia.
Pozri v článku Mikloško.
Saki

Saki môže byť:
Altenburg

Altenburg môže byť:
Kostol svätej Márie Magdalény

Kostol svätej Márie Magdalény môže byť:
na Slovensku:
v Česku:
v Poľsku:
Kostol svätej Márie Magdalény (Jelšovce)

Kostol sv. Márie Magdalény je najpodstatnejšou kultúrnou pamiatkou obce Jelšovce.
Jeho najstaršia časť, kaplnka, bola postavená v roku 1322. V roku 1733 bola rozšírená. Pôvodná kaplnka sa stala bočnou kaplnkou nového kostola. Neskôr, v roku 1913, bola pôvodná baroková veža zničená a nahradená novou. Tá sa zachovala do dnešného dňa.
Nad hlavným oltárom sa nachádza obraz sv. Márie Magdalény, ktorej je kostol zasvätený. Namaľovaný bol v roku 1890. Farnosti patria aj niektoré vzácne historické pamiatky, ako napríklad kalich a monštrancia z 18. storočia, alebo niektoré sochy svätých.
Neďaleko kostola sa nachádza fara, ktorá je postavená v barokovom štýle. V roku 2008 je na nej realizovaná rekonštrukcia strechy.
Antoine Watteau

Jean-Antoine Watteau (* 10. október 1684, Valenciennes, Francúzsko – † 18. júl 1721, Nogent) bol francúzsky barokový maliar, ktorý je zároveň považovaný za prvého rokokového umelca.
Životopis.
Narodil sa vo Valenciennes, flámskom mestečku na severe Francúzska, kde aj získaval prvé vzdelanie. V roku 1702 odišiel do Paríža, kde začal študovať u popredného francúzskeho maliara Clauda Gillota a dekoračného maliara Claudia Audrana. Tu maľoval prvé nástenné dekorácie a študoval obrazy Petra Paula Rubensa, čo ovplyvnilo jeho neskoršiu tvorbu. V roku 1708 začal študovať na akadémii, no jej členom sa stal až v roku 1717. V štúdiu pokračoval v roku 1716 v Crozatovej zbierke nákresov a v rokoch 1720 – 1721 študoval a žil v Anglicku.
Tvorba.
Venoval sa najmä tvorbe olejomalieb, v ktorých vyjadruje pominuteľnosť času. Watteauov svet, v ktorom hrá hlavnú rolu láska, je na prvý pohľad hravý a rozmarný, ale zároveň vyjadruje tiež určitú melanchóliu. Jeho diela sú namaľované istou rukou, sú duchaplné, živé a ľahké, umiestnené uprostred pôvabnej krajiny. Postavy na jeho obrazoch (pastieri, tanečníci a komedianti), ktoré kreslil podľa pod vplyvom divadelných predstavení, mali vplyv dokonca i na súdobú móda|módu (tzv. "kostýmy à la Watteau"). Námety čerpal z galantných slávností, zobrazoval obľúbené postavy talianskych komédií, obrazy zo spoločnosti, s pomocou ktorých zotieral hranicu medzi hrou a skutočnosťou. Svojimi galantnými slávnosťami, pastierskymi hrami a vidieckymi zábavami založil nový druh maliarstva – Francúzska akadémia pod Watteauovým vplyvom prehlásila slávnosti za vlastný žáner. Okrem jeho olejomalieb sa zachovalo i mnoho kresieb červenou ceruzou alebo čiernou kriedou.
Ako žiak Clauda Gillota mal vo svojom učiteľovi silnú inšpiráciu. Rovnako ako Claude Gillot, ani on sa neuspokojil s umením, ktoré dovtedy prevládalo vo Francúzsku. Odvrátil sa od ťažkopádnej klasicistickej tradície, ktorá dominovala vo Francúzsku až do jeho doby. Inšpiráciu našiel v neskorom diele flámskeho maliara Petra Paula Rubensa a naviazal naň tematicky i maľbami slávností pod šírym nebom. Jeho obraz "Vylodenie na Kythéru" (1717) je zobrazením milostného páru v rôznych chvíľach – na jednom obraze rozvíja príbeh rozlúčky so všetkým, čo prináša – s váhaním, zastávkami na ceste, opustením, otočením hlavy.
Kostol svätého Michala archanjela (Dražovce)

Kostol svätého Michala archanjela sa nachádza na skalnatom kopci nad Dražovcami, mestskou časťou Nitry. Je zasvätený svätému Michalovi archanjelovi.
V súčasnosti sa kostol nepoužíva pravidelne, svätá omša sa tu slúži každoročne 29. septembra, v deň sviatku sv. Michala archanjela. Kostolík bol vyobrazený na slovenskej 100 korunovej bankovke vydanej v roku 1941 a 50 korunovej z roku 1993.
V okolí kostola bolo nájdených a odkrytých 55 hrobov. Inventár hrobov tvorili mince, ozdoby a súčasti odevu. Cintorín predstavuje pochovávanie v čase 11.17. storočia.
Architektúra.
Kostol bol postavený v polovici 11. storočia. Objekt predstavuje typ románskeho emporového kostola s jednoloďovým priestorom ukončeným polokruhovou apsidou. Jeho dnešný stav je po pamiatkovej obnove z rokov 19931999. Kostol mal dve empory (chóry), jedna sa nachádzala pod vežou a druhá bola umiestnená na epištolovej strane. 
Legenda.
Ku kostolíku sa viaže aj legenda, ktorá sa rozprávala medzi ľuďmi z Dražoviec. Vraj v jeden deň, keď kostolník upratoval kostol, zrazu ho osvetlila veľká žiara. Keď sa pozrel na miesto oltára, uvidel tam Pannu Máriu, držiacu dieťatko. Tieto zjavenia sa stále opakovali a dedinčania si to nevedeli vysvetliť. Až raz jeden pastier, ktorý v okolí kostola pásol svoje stádo, začul zvláštnu hudbu vychádzať z kostolíka. Keď k nemu dobehol a nazrel dovnútra, uvidel tam postavu Panny Márie ako smutne ukazuje na ošarpané steny s opadanou omietkou a polorozpadnutú strechu. Dedinčania si v tom zhrozene uvedomili, že kostolík nechali schátrať. Okamžite začali s opravami a od zrekonštruovania sa oň pravidelne starajú.
Pribinovo námestie (Nitra)

Pribinovo námestie sa nachádza v Nitre, v mestskej časti Staré mesto, konkrétne v Hornom meste. Dominantami námestia sú socha kniežaťa Pribinu, a slávna socha Corgoňa.
Popis.
Námestie je parkovo upravené. Uprostred námestia sa vyníma socha kniežaťa Pribinu. Bronzovú sochu kniežaťa Pribinu vytvoril nitriansky rodák Tibor Bártfay v roku 1989. Je postavená na pamiatku prvého slovanského kniežaťa Pribinu, ktorý založil a vládol Nitrianskemu kniežatstvu (historicky prvý štátny útvar Slovienov). Knieža zdraví návštevníkov mesta mečom, symbolom moci a vlády, držaným oboma rukami pri hrudi. Socha je vysoká . Odhalená bola 20. decembra 1989.
Na oboch stranách námestia sa nachádzajú domy kanonikov a cirkevné paláce, ktoré boli postavené v 17. – 19. storočí a slúžili aj slúžia pre potreby cirkvi.
Na južnej strane námestia stojí najkrajšia budova Horného mesta, cirkevný palác Veľký seminár. Bol postavený vo viacerých etapách, v rokoch 17671770 a prestavovaný v priebehu 19. storočia. Najvzácnejšou súčasťou objektu je Diecézna knižnica, ktorá je najcennejšou zbierkou pôvodnej literatúry na Slovensku. Bola zriadená na podnet biskupa Augustína Roškovániho. Otvorená bola 30. novembra 1885, za účasti cisára Františka Jozefa I.. Diecézna knižnica obsahuje približne 66 000 vzácnych kníh. Z toho je 78 prvotlačí (inkunábulí) z rokov 14731500. Nachádzajú sa tu aj viaceré knižné unikáty, napr. najmenšia kniha má rozmery 8 × 5,5 cm.
Vedľa Veľkého seminára sa nachádza Kluchov palác (dom kanonika Gregušku) so sochou Corgoňa na nároží.
Oproti Veľkému semináru sa nachádza Malý seminár. Palácová klasicistická budova v historizujúcom slohu, bola postavená v rokoch 18761884, na podnet biskupa Roškovániho. V súčasnosti v nej sídli Kňazský seminár sv. Gorazda.
Neoddeliteľnú súčasť námestia tvoria aj ostatné meštianske domy, ktoré tiež majú veľkú historickú hodnotu.
Krokodílovité

Krokodílovité (lat. Crocodylidae, staršie Crocodilidae) sú čeľaď radu krokodílotvaré.
Krokodílovité v širšom zmysle.
Čeľaď krokodílovité býva v literatúre definovaná rôzne široko. Napríklad v najširšom zmysle je obsahovo zhodná s taxónom krokodílotvaré. Iné významy čeľade krokodílovité pozri v článku krokodílotvaré. Tento článok sa nižšie zaoberá len krokodílovitými v najužšom zmysle.
Systematika.
krokodílovité (Crocodylidae) v najužšom zmysle [= podčeľaď Crocodylinae v úzkom zmysle ]:
Poznámka: Vnútorné vzťahy v podčeľadi Oesteolaeminae sú neisté, ale často sa delí na tribus Euthecodontini ("Crocodylus gariepensis", "Brochuchus" a "Euthecodon"), tribus Osteolaemini v užšom zmysle ("Voay", "Osteolaemus") a rod "Rimasuchus" (alternatívne zaraďovaný aj pod Osteolaemini).
Bakoniho rybník

Bakoniho rybník (normovaný názov; iné názvy: Pakomiho rybník, Bakomi, Bakomí) je vodná nádrž, tajch v obci Štiavnické Bane.
Začal sa stavať v roku 1736, dokončený bol v roku 1737. Projekt navrhol J. T. Brinn, ktorý bol žiakom a spolupracovníkom Samuela Mikovíniho. V čase ukončenia diela sa sa spomína pomenovanie St. Pachomii – tajch na území Krechsengrundu. Dôvodom postavenia tajchu Bakomi bolo to, že barón Ján Nepomuk Mitrovský, komisár dvorskej komory pre banské mestá, pokladal za nevyhnutné lepšie zachytiť zbytočne odtekajúce povrchové vody (po naplnení tajchu Veľká Vindšachta) zo zberných jarkov z Krížnej, Sitna a Dekýša, ako i vodu z Dolného Krechsengrundu. Vyjadril presvedčenie, že po jeho postavení budú „oberbíberštôlnianske stangenkunsty“ (čerpacie zariadenia), ako aj 13 stupových kolies so 78 tĺkmi každoročne pracovať o tri až štyri týždne dlhšie ako dovtedy.
Po zameraní stavby geodetom Samuelom Mikovínim sa práce na stavbe tajchu Bakomi začali v júli roku 1736. V archívnom materiáli z roku 1737 sa už hovorí konkrétne o končiacich prácach na tajchu Bakomi. Pritom sa konštatuje, že tajch je hotový, zostáva zrovnať len niekoľko výstupkov a priviesť zberný jarok, pričom predpokladané náklady 21 600 florénov sa už vyčerpali.
V rokoch 1789 – 1791 bola vykonaná najväčšia rekonštrukcia tajchu, ktorej súčasťou bola výmena dreveného potrubia za železné, oprava výstupného systému a zabudovanie regulačného rozdeľovacieho zariadenia v odtokovej hrádzovej chodbe.
V r. 2005 bol tajch vypustený a začali sa práce na jeho generálnej oprave. Celkový objem vodnej nádrže je , výška hrádze 15,60 m, šírka koruny hrádze 12,20 až 13,30 m, dĺžka hrádze 113,80 m, kóta koruny hrádze
Krk (ostrov)

Krk (, ) je chorvátsky ostrov v Jadranskom mori, v Kvarnerskom zálive. Jeho centrom je mesto rovnomenného názvu. Administratívne ostrov patrí pod Prímorsko-gorskokotarskú župu, jeho rozloha je .
Charakter ostrova.
Krk je jedným z najväčších chorvátskych ostrovov. Od roku 1980 je s pevninou spojený mostom; jeho betónová konštrukcia je dlhá a je to jeden z najdlhších mostov danej konštrukcie na svete. V meste Omišalj, ktoré sa nachádza v severnej časti ostrova, leží Rijecké medzinárodné letisko a tiež ropná rafinéria. Ostrov je veľmi dobre známy aj ako turistické letovisko pre návštevníkov zo strednej Európy a hlavne zo Slovenska.
Kostol Sedembolestnej Panny Márie (Petržalka)

Kostol Sedembolestnej Panny Márie je rímskokatolícky kostol v mestskej časti Bratislava-Petržalka na Betliarskej ulici č. 3. Patrí k novším stavbám, pred jeho posvätením sa sväté omše slúžili v blízkom kultúrnom dome. Kostol bol postavený z milodarov veriacich a Arcibiskupského Úradu v Trnave podľa projektu architekta Klementa Trizuljaka. Dnes do farnosti patrí aj niekoľko škôl. 
Okolie.
Farský areál zahŕňa aj ihrisko na loptové hry. K farnosti patrí aj kaplnka v Nemocnici Svätého Cyrila a Metoda (Antolská). Kostolík sa nachádza v okolí peknej prírody (jazero Veľký Draždiak).
Zaujímavosťou je, že stojí vedľa supermarketu. Počas výstavby supermarketu sa zo strán farníkov kostola ozývali mnohé protesty. Nakoniec bola uzatvorená dohoda, že daný supermarket bude mávať cez nedele zatvorené.
Krk (mesto)

Krk (, ) je hlavné mesto ostrova Krk ležiaceho v Jadranskom mori, v Kvarnerskom zálive, v Chorvátsku.
Geografické údaje.
Centrum mesta Krk je vybudované v úzkom priestore medzi dvoma zálivmi. Novšia časť sa rozprestiera na juh od starého jadra mesta. Počet obyvateľov v roku 2001 dosiahol 5 491. Teploty v januári sa pohybujú okolo 5,6 °C a v júli 24,6 °C.
Alexandra Štuková

Alexandra Štuková (* 2. júl 1990, Malacky) je slovenská atlétka, šprintérka na vzdialenosti 200 a 400 metrov. Je členkou klubu AC Malacky.
Úspechy.
Dorastenecké majstrovstvá sveta 2007 (Ostrava)
Beh na 400 metrov:
Európske olympijské hry mládeže (EYOF) (Belehrad)
Beh na 400 metrov:
Mestský dom (Nitra)

Mestský dom alebo Meštiansky dom sa nachádza v Nitre, v mestskej časti Staré mesto. Ide o novorenesančnú stavbu z konca 19. storočia. V súčasnosti sa v budove nachádza Ponitrianske múzeum, a nitriansky informačný systém NISYS.
Sepultura

Sepultura (z port. slova, označujúceho typ hrobového miesta)(z lat. "sepultura" = pohreb) je brazílska metalová skupina, ktorá hrá kombináciu thrash metalu s death metalom. Ich súčasná tvorba sa skôr ale blíží ku groove metalu.
Krk (rozlišovacia stránka)

Krk môže byť:
KRK je kód pre Letisko Krakov (Kraków Airport im. Jana Pawła II)
Kvantita

Kvantita môže byť:
Zvitok

Zvitok (do mája 1968 písané "svitok") môže byť:
Rolla

Rolla môže byť:
Skupinovka

Skupinovka je druh bridžovej súťaže, ktorá sa síce hrá v pároch, ale vyhodnocuje sa podobne ako súťaž družstiev na Victory points. Vzhľadom na spôsob vyhodnocovania je skupinovka dobrým tréningovým prostriedkom na súťaže družstiev.
Hráva sa niekoľko druhov skupinoviek:
Súťaž je obvykle súťažou párov, ale môže byť aj súťažou jednotlivcov. Keď je súťažou párov, ak jeden z hráčov páru nie je prítomný, môže zaň nastúpiť náhradník, základná dvojica by však mala odohrať aspoň minimálny organizátorom stanovený počet kôl.
Švajčiarska skupinovka.
V prvom kole je nasadenie náhodné, alebo podľa nejakého rebríčkového postavenia. V ďalších kolách hrá pri stolíku prvý proti druhému, štvrtý proti tretiemu atď. až po posledný stôl. V daný súťažný večer sa buď hrá iba proti jednému páru, alebo sa hrajú dvojkolá, v druhom kole dvojkola je nasadenie podľa pravidiel stanovených organizátorom napr. 1-3, 4-2, ... 
Nasadenie môže byť aj o jedno kolo opozdený švajčiarsky systém. Prvé dve kolá sa hrá podľa žrebu alebo podľa hendikepov, tretie kolo podľa poradia po prvom kole, v štvrtom podľa poradia po druhom kole, ...
Z dosiahnutých výsledkov každého rozdania sa vypočíta priemer alebo redukovaný priemer (najlepší a najhorší výsledok sa škrtne, poprípade sa škrtá x% extrémnych výsledkov) a rozdiel Total points oproti priemeru sa prevedie na Impy. Celkový počet získaných Impov sa prevedie podľa tabuľky na Victory points.
Skupinovka (v pravom zmysle slova).
Štartovné pole je rozdelené do skupín na základe kvalifikácie alebo na základe výsledkov predchádzajúceho cyklu. Skupiny sú obvykle 4 členné alebo 6 členné. V rámci skupín hrá každý s každým, po odohraní zápasov každý s každým z vyššej skupiny stanovený počet hráčov zostupuje a z nižšej postupuje, znovu hrá každý s každým. Takto sa odohrá organizátorom stanovený počet kôl. Samotné vyhodnocovanie je také, ako pri švajčiarskej skupinovke.
Lambda (rozlišovacia stránka)

Lambda môže byť:
Greektown (Vancouver)

Greektown je názov historickej enklávy gréckych prisťahovalcov a ich potomkov vo vancouverskej mestskej časti Kitsilano. Tento názov je neformálny, hranice Greektownu neboli nikdy presne zadefinované. No križovatka ulíc West Broadway a Macdonald Street je považovaná za jeho centrum. Obyvatelia West Side - západnej časti Vancouveru označujú Greektown ako "Greek West Broadway". Obyvatelia gréckeho pôvodu túto oblasť volajú "Ουέστ Μπροντουέι" (West Broadway).
Grécka identita obyvateľov tejto enklávy časom značne zoslabla, pričom hlavnými zvyškami Greektownu ostal grécky ortodoxný kostol St. George's na rohu ulíc 31 Avenue a Arbutus, klub Athens Social Club, grécky supermarket a nadpriemerná koncentrácia gréckych reštaurácií. Kostol je známy svojou tradičnou byzantskou ikonografiou. Grécke spoločenstvo St. George's Hellenic Community of Vancouver organizuje každý rok od 20. do 22. októbra Festival gréckych jedál .
Každý jún sa v mestskej časti Kitsilano koná kultúrny festival "Hellenic Cultural Festival". Ten vrcholí počas osláv dňa "Greek Day", keď je Broadway uzavretá pre automobilovú dopravu medzi ulicami MacDonald a Blenheim pre rodinne orientovanú zábavu. Festival je súčasťou snáh o oživenie gréckej identity v Greektowne.
História.
Po skončení Druhej svetovej vojny sa grécki utečenci z Európy a západnej Kanady sústredili v mestskej časti Kitsilano vo Vancouveri. Vybudovali grécky ortodoxný kostol, viacero obchodov a klubov, školy, banku, založili viacero novín a neskôr aj televíznu stanicu.
Podľa sčítania ľudu v roku 1971 bola gréčtina druhým najčastejším jazykom v oblasti Kitsilana. V roku 1974 dalo mesto podnet na vytvorenie výročného dňa Greek Day v tejto mestskej časti.
Počas 80. rokov kombinácia kultúrnej asimilácie, príliv generácie baby boomers (detí narodených po druhej svetovej vojne), rastu cien nehnuteľností a masovej emigrácie z Ázie značne narušila grécky vplyv v oblasti. Počas tohto obdobia sa veľký počet gréckych obchodov z Greektownu jednoducho odsťahoval, či zanikol a televízna stanica prestala vysielať. Greek Day bol zrušený v roku 1988. Veľký počet Grékov sa presťahoval do iných častí regionálneho okresu Metro Vancouver, prípadne vrátilo do Grécka. Takisto veľa Grékov, ktorí sa v tej dobe prisťahovali do Vancouveru nemalo žiadne spojenie, či povedomie s Greektownom.
Sčítanie obyvateľov v roku 2001 odhalilo, že počet obyvateľov Kitsilana, ktorí majú ako rodný jazyk gréčtinu sa zmenšil na dve percentá, čo bol oveľa menší počet, ako tých, ktorí hovorili anglicky, kantónskou čínštinou, francúzštinou či nemčinou.
V roku 2005 mesto Vancouver, vláda Britskej Kolumbie a Grécka vláda podporili návrat dňa Greek Day, ktorý sa od tej doby oslavuje každým rokom.
Kostol svätého Vojtecha (Dvory nad Žitavou)

Kostol svätého Vojtecha je rímskokatolícky kostol v centre obce Dvory nad Žitavou. Je postavený uprostred veľkej plochy zelene na Hlavnom námestí. 17. júla 1963 bol vyhlásený za kultúrnu pamiatku.
Prvá písomná zmienka o kostole je z roku 1268. Z roku 1664 je posledná zmienka o kostole pred jeho zničením v protitureckých bojoch. Bola to stavba neznámeho rozsahu a pôdorysu. V prvej polovici 18. storočia bol postavený kostol, pravdepodobne bez veže.
Okolo roku 1750 bola pred kostol predstavaná veža. Na jej výstavbu bola použitá tehla a kamene z novozámockej pevnosti.
Vznik dnešného kostola, obdĺžnikového tvaru, spadá do konca 18. storočia. Dôvodom postavenia nového kostola bol pravdepodobne prudký nárast obyvateľstva v obci. Na prelome 19. a 20. storočia museli pristavať kónické opierky, lebo vysoké klenby roztláčali obvodové steny. Kostol sa i v súčasnosti používa na liturgické obrady.
John Daniel Hertz

John Daniel Hertz (* 10. apríl, 1879, Sklabiňa, Slovensko – † 8. október, 1961, Chicago, USA) bol americký podnikateľ slovenského pôvodu.
Kostol Svätého Ducha (Nitra)

Kostol Svätého Ducha je evanjelický kostol v Nitre. Základný kameň bol posvätený na Vianoce roku 1995. Kostol bol posvätený 11. júna 2000 (svätodušná neďeľa). Autormi projektu sú Ing. arch. Ľubomír Závodný a Ing. arch. Juraj Polyák.
Komplex kostola pozostáva z troch funkčne samostatných, ale stavebne prepojených celkov. Strednú časť tvorí elipsovitá chrámová loď s chórom, plná svetla a s príjemným dreveným stropom, evokujúcim trup lode. Priestoru dominuje šesť metrov vysoký bronzový kríž s otlačkom tela ukrižovaného Pána a v strede lode je umiestnená krstiteľnica, obe od akad. sochára Milana Lukáča. Chrámová loď je z veľkej časti zasklená smerom do ulice. Z ľavého boku sa na chrámovú loď pripája spoločenská miestnosť, kuchyňa a skladové priestory. Ale predovšetkým je tu trakt, na ktorého prízemí bude v budúcnosti predajňa literatúry a na poschodí ktorého sú dve zborové siene s kabinetmi a miestnosť pre matky s deťmi. Nad týmto traktom čnie charakteristická štíhla veža. Z pravého boku sa na chrámovú loď pripája trakt, na ktorého prízemí sú kancelárie farského úradu, byt farára, kaplana, garáže.
Kostol vďaka svojmu charakteristickému architektonickému riešeniu, bol v roku 2001 nominovaný na prestížnu cenu Dušana Jurkoviča, ktorá sa udeľuje v oblasti architektúry.
Kostol Narodenia Panny Márie (Zeleneč)

Kostol Narodenia Panny Márie je kostol v obci Zeleneč pri Trnave.
Pôvodný barokový kostol s vežou vznikol roku 1743 dostavaním gotickej kaplnky z 15. storočia. Ten bol v roku 1969 asanovaný a v rokoch 1969 – 1973 vznikla novostavba podla projektu Jozefa Hrašnu. Stavba bola realizovaná z darov veriacich. Zastavaná plocha kostola je 600 m², obsahový priestor je 10000 m². Pod kostolom sú pivničné priestory, ktoré slúžia ako sklad kostolného zariadenia. Návrh priečelia vytvoril akademický maliar Vincent Hložník, plastiku osláveného Krista zo zlatožltého topásového skla vytvoril Alexander Trizuljak a krížovú cestu Ladislav Záborský.
Haile Gebrselassie

Haile Gebrselassie (* 18. apríl 1973, Asella, Etiópia) je bývalý etiópsky atletický vytrvalec a podnikateľ. Je dvojnásobným olympijským víťazom a štvornásobným majstrom sveta v behu na 10 000 metrov. Zvíťazil aj na Berlínskom maratóne štyrikrát za sebou a tri víťazstvá v rade dosiahol aj na Dubajskom maratóne.
Je víťazom na tratiach od 1500 metrov až po maratónsky beh, teda 1500 m, 2000 m, 3000 m, dve míle, 5000 m, 10000 m, desať míľ, 20 000 m, polmaratón, 25 000 metrov a maratón. Počas svojej športovej kariéry prekonal celkom 27 svetových rekordov vrátane rekordu v maratónskom behu z roku 2007 a 2008. Je dvojnásobným olympijským víťazom na trati 10 000 metrov, štvornásobný majster sveta v rovnakej disciplíne a trojnásobný halový majster sveta v behu na 3000 metrov. V roku 1994 získal aj bronzovú medailu na majstrovstvách sveta v cezpoľnom behu na 5000 metrov. Patrí k najvšestrannejším vytrvalcom v histórii atletiky. V roku 1998 víťaz ankety Atlét sveta. 
V novembri 2021 bol Haile Gebreselassie na bojovom fronte v Etiópii proti povstalcom Tigray.
Kariéra.
Haile sa narodil ako jedno z desiatich detí v Aselle v Etiópii. Ako dieťa vyrastajúce na farme behal každé ráno desať kilometrov do školy a každý večer tú istú vzdialenosť naspäť. To viedlo k výraznému držaniu tela pri behu s pokrčenou ľavou rukou, ako keby stále držal učebnice.
V roku 1992 získal Haile medzinárodné uznanie v juhokórejskom Soule, keď na Majstrovstvách sveta juniorov v roku 1992 vyhral preteky na 5000 a 10 000 metrov. V ten istý rok získal aj striebornú medailu v pretekoch juniorov na majstrovstvách sveta v krose, ktoré sa konali v americkom Bostone.
Nasledujúci rok získal Haile prvý zo štyroch po sebe idúcich titulov majstrov sveta v behu na 10 000 metrov mužov na majstrovstvách sveta v rokoch 1993, 1995, 1997 a 1999. Jeho víťazstvo v roku 1993 však bolo jeho najneslávnejšie, keď náhodne stúpil na pätu topánky Mosesa Tanuiho pri záverečnom zvončeku, čo spôsobilo, že mu odletela z nohy. Na majstrovstvách sveta v roku 1993 bežal v pretekoch na 5000 metrov a skončil tesne druhý po tesnom súboji s Ismaelom Kiruim z Kene. V roku 1994 získal bronzovú medailu na majstrovstvách sveta IAAF v krose. Neskôr v tom istom roku vytvoril svoj prvý svetový rekord behom 12:56,96 na 5000 metrov, čím prekonal rekord Saïda Aouitu o takmer dve sekundy.
Kostol svätého Mikuláša (Senec)

Kostol svätého Mikuláša je rímskokatolícky kostol v Senci. Nachádza v juhozápadnej časti námestia a je najstaršou historickou stavbou v meste. Svoju dnešnú podobu získal v polovici 18. storočia, základy má ešte z obdobia gotiky. Sú dôkazy, že kostol existoval už v roku 1308, vtedy ešte ako malá drevená stavba.
Kostol bol viackrát rekonštruovaný: v roku 1633 prebehla renesančná úprava, v roku 1740 baroková, a posledné boli v 19. a 20. storočí. Nachádzajú sa tu štyri oltáre v rokokovom štýle. V okolí kostola sú zastavenia krížovej cesty. Neďaleko je známa Lurdská jaskyňa.
Kostol Narodenia Panny Márie (Prečín)

Kostol Narodenia Panny Márie je rímskokatolícky neskorogotický kostol v obci Prečín z roku 1637.
Kostol Narodenia Panny Márie

Kostol Narodenia Panny Márie môže byť:
Otrava

Otrava môže byť:
Otrávenie

Otrávenie môže byť:
Aligátor čínsky

Aligátor čínsky (; "Alligator sinensis") je jedným z dvoch žijúcich druhov aligátora, zástupca čeľade aligátorovitých ("Alligatoridae").
Biotop.
Aligátor čínsky žije v Číne, v oblastiach pozdĺž rieky Jang-c’-ťiang (provincie Ťiang-su, Če-ťiang a An-chuej). Je podstatne menší ako jeho najbližší príbuzný aligátor severoamerický ("Alligator mississippiensis"). Dorastá do dĺžky iba .
Potrava.
Aligátory čínske lovia väčšinou v noci vodné bezstavovce (hlavne slimáky a slávky), ale aj stavovce, a to hlavne ryby, niekedy myšovité cicavce a rôzne druhy vodného vtáctva.
Rozmnožovanie.
V období medzi júnom a augustom stavia samica aligátora čínskeho z vetvičiek a rôznych kúskov rastlín v porovnaní s aligátorom americkým podstatne menšie hniezdo. Do hniezda nakladie 10 – 50 stredne veľkých vajec. Pri normálnej inkubačnej teplote (asi 30 °C) sa za 70 dní z vajec vyliahnu mladé aligátory, ktoré dosiahnu pohlavnú zrelosť vo veku približne asi 4 – 5 rokov.
Ohrozený druh.
V súčasnosti je aligátor čínsky zapísaný v Červenej knihe IUCN ako kriticky ohrozený druh. Vrátane jeho lovu je hlavným dôvodom ohrozenia tohto plaza plienenie jeho prirodzeného prírodného prostredia, ktoré je nahradzované poľnohospodárskou pôdou. Zároveň spolu s konzumáciou myšovitých cicavcov dochádza u tohto aligátora k otravám spôsobeným aplikovaným jedom na hlodavce.
Tento druh aligátora je pomerne často chovaný v zajatí a ani dnes nie je výnimkou vyberanie mláďat a vajec z hniezd. Populácia aligátorov čínskych chovaných v zajatí je pomerne vysoká dosahuje až desaťtisíc jedincov. Veľká časť z nich je chovaná vo Výskumnom centre na ochranu aligátora čínskeho v An-chueju a v niekoľkých zoologický záhradách na celom svete.
Hyacinthe Rigaud

Híacint Francesc Honrat Mathias Pere Martyr Andreu Joan Rigau (niekedy aj Jacint Rigau y Ros) (* 18. júl 1659, Perpignan, Francúzsko – † 27. december 1743, Paríž), bol francúzsky barokový maliar katalánskeho pôvodu, najvýznamnejší portrétista Ľudovíta XIV.
Životopis.
Narodil sa v Perpignane, ktorý pripadol Francúzsku krátko po jeho narodení (7. novembra). K maliarstvu ho priviedli rodičia, ktorí tiež vynikali ako umelci. V mladosti odišiel do Montpellieru, kde začal študovať najprv u maliara Paula Pezeta, neskôr u Henriho Verdiera a Antoina Ranca. V roku 1682 sa presťahoval do Paríža, kde začal so štúdiom u Charlesa Le Bruna a kde získal "Prix de Rome".
Tvorba.
Jeho portréty vynikajú precíznym vypracovaním a u väčšiny z portrétovaných osôb sa objavujú i tradičné pózy. Za svoj život ich vytvoril celé desiatky a najčastejšie sa na nich objavovali panovníci, veľvyslanci, generáli, dvorania, cirkevní hodnostári a iné osobnosti kráľovského dvora. Bol veľmi obľúbeným dvorným maliarom francúzskeho kráľa Ľudovíta XIV.. Svojho panovníka portrétoval aj v roku 1701 a ide zrejme o jeho najznámejšie dielo, ktoré je v súčasnej dobe umiestené v Louvri v Paríži, jeho replika sa nachádza vo Versailles. Obraz sa následne stal príkladom pre panovnícke portréty v celej Európe. 
Medzi ďalšie portrétované osobnosti patrili aj Ľudovít XV., ktorý ho v roku 1727 povýšil do rytierskeho stavu, Antoine Anselme, Jules Hardouin Mansart, Louis Henri de La Tour d'Auvergne, španielsky kráľ Filip V., kardinál Guillaume Dubois, spisovateľ Jean de La Fontaine, alebo dramatik Thomas Corneille.
Guido Reni

Guido Reni (* 4. november, 1575, Bologna, Taliansko – † 18. august, 1642, tamže) bol významný taliansky barokový maliar . 
Životopis.
Narodil sa v rodine hudobníkov - Daniela Reniho a Ginevry de’ Pozzi. 
Už ako deväťročný začal študovať u flámskeho maliara Denisa Calvaerta, neskôr pokračoval štúdiom u Francesca Albaniho a Domenichina. 
V roku 1601 sa spolu s Albanim presťahoval do Ríma, kde pracoval v skupine maliarov vedených významným maliarom Annibalom Carraccim, na freskovej výzdobe paláca Farnese. V rokoch 1601-1604 bol jeho hlavným patrónom kardinál Sfondrati. V rokoch 1604-1605 dostal osobné poverenie, aby namaľoval oltárny obraz, ktorý bol umiestnený do baziliky sv. Petra ("Ukrižovanie sv. Petra"). Po niekoľkoročnom pobyte v Bologni sa vrátil do Ríma, kde sa stal hlavným maliarom počas trvania pontifikátu pápeža Pavla V. (Camillo Borghese), a v rokoch 1607 - 1614 bol jedným z maliarov, ktorých patrónom bol pápež. Za jeho majstrovské dielo je považovaná výzdoba hlavnej siene v paláci "Casino dell'Aurora". V priebehu neskorších rokov odcestoval do Neapolu, aby tu dokončil zákazku na freskovú výzdobu kaplnky "San Gennaro" v neapolskej katedrále a viac či menej pravidelne sa vracal do Bologne, kde si časom založil vlastné úspešné štúdio. Medzi jeho najslávnejších žiakov patrí Simone Cantarini, nazývaný "Il Pesarese", Domenico Maria Canuti alebo Giovanni Battista Michelini. 
Zomrel v roku 1642 v Bologni a pochovaný je s mladou talianskou maliarkou Elisabettou Sirani v bazilike sv. Dominika v Bologni.
Hatériotvaré

Hatériotvaré (staršie: hatérie (lat. "Sphenodontida", "Sphenodontia", "Rhynchocephalia", "Sphenodontiformes", "Sphenodontoidea", "Homoeosauria"), alebo staršie prvojaštery (lat. "Prosauria"), je rad plazov.
Bol významnou skupinou v období triasu a jury. Jediné recentné druhy sú hatéria bodkovaná (prezývaná tuatara; lat. Sphenodon punctatus) a Sphenodon guntheri. Vyskytujú sa na dvoch malých súostroviach pri Novom Zélande.
Z vývojového hľadiska je to sesterská skupina jašterotvarých.
Podobajú sa na jaštery, ale majú odlišnú stavbu lebky. Majú veľkú hlavu, dlhý chvost a dobre vyvinuté končatiny.