Rasa (človek)

Rasa (iné názvy: ľudská rasa, (ľudské) plemeno; zastarano: "(ľudské) plemä", "rassa", "raca", "ráca") je tradičná taxonomická kategória tvorená (spravidla veľkým a zo spoločnej geografickej oblasti pochádzajúcim) zoskupením populácií človeka, ktoré býva najčastejšie založené na spoločných dedičných morfologických a fyziologických znakoch (napríklad farba pleti, štruktúra vlasov, tvárové rysy, krvná skupina a pod.), ale niekedy je alternatívne alebo súčasne založené na spoločných (molekulárno)genetických znakoch alebo (skôr staršie) na psychických znakoch (napríklad jazyk, náboženstvo, temperament a pod.). Pojem vznikol (a stále spravidla fakticky je) rozšírením všeobecného biologického pojmu (geografická) rasa (rasou sa tu myslí starší názov poddruhu alebo vnútrodruhová taxonomická kategória podobná poddruhu) na človeka. Spomínané zoskupenie populácií je obyčajne veľké (napr. europoidná rasa alebo nejaká jej veľká podskupina), ale staršie sa niekedy pojem rasa voľne stotožňoval s národom či etnikom, čo sú malé zoskupenia, alebo sa naopak niekedy stotožňoval aj s celým druhom človek (porov. angl. výraz "human race" - ľudská rasa), čo je najväčšie možné zoskupenie ľudských populácií. Univerzálne prijímaná definícia ľudskej rasy neexistuje.
Základné rasy, čiže tzv. veľké rasy (veľké plemená), sú [slovo rasa tu možno vždy nahradiť slovom plemeno]:
Tieto veľké rasy sa tradične niekedy ďalej delia na tzv. antropologické typy, alebo sa najprv delia na tzv. malé rasy a až tie na tzv. antropologické typy. 
Krížením rôznych rás vznikajú miešanci, ktorí sú normálne plodní, a tým dokazujú, že obe rodičovské rasy patria do rovnakého druhu (nazývaného Homo sapiens), ak sa použije tá (z rôznych možných) definícií druhu, podľa ktorej sa príslušníci druhu musia vzájomne normálne krížiť.
Definícia.
Ukážky definícií rasy z literatúry (sú zoradené zhruba podľa roku; výber nie je reprezentatívny):
Ukážka konkrétneho delenia rás z minulosti.
Rôznych delení ľudí na rasy bolo v histórii veľké množstvo. Základné delenie na veľké rasy možno vidieť napríklad hore v kapitole Definícia. Nasleduje príklad česko-slovenského delenia z 50./60. rokov 20. storočia, je to delenie publikované v atlasoch Ústrednej správy geodézie a kartografie Praha:
obyvateľstvo Zeme:
Vysvetlivky: VR = veľká rasa, MR = malá rasa, SA = skupina antropologických typov, * = zmiešaná skupina. Poznámka: Ako vidno, štyri SA sú uvedené mimo MR, nejde o omyl, je to tak v origináli.
Genetika.
V druhej polovici 20. storočia sa veľmi často tvrdilo (a sčasti ešte dodnes tvrdí), že rasy z genetického hľadiska neexistujú. Dokladalo sa to najmä tvrdením (doloženým napr. známou Lewontinovou štúdiou z roku 1972 o siedmich veľkých rasách), že približne 85 % celkovej genetickej variácie človeka je založených na individuálnych rozdieloch v rámci jednej populácie alebo etnickej skupiny a len približne 15 % celkovej genetickej variácie je založených na rozdieloch medzi rôznymi skupinami. Ide tu však o chybu uvažovania; v skutočnosti z týchto zistení (z určitých logických a metodologických dôvodov) nijako nevyplýva nemožnosť jasného rozlišovania (väčších) genetických zoskupení ľudí. Druh Homo sapiens (v užšom zmysle) sa podobne ako iné živočíchy delí na geneticky vymedzené menšie skupiny (clustre/klády/monofyletické taxóny a pod.) charakteristické pre určité geografické oblasti. "Homo sapiens" sa konkrétne delí zhruba na tieto genetické skupiny: 
Tieto skupiny sa síce dnes už len málokedy označujú ako rasy, ale náhradné označenie pre ne (v prípade ľudí) dnes neexistuje a často sa preto namiesto slova rasa v týchto prípadoch používajú nešpecifické označenia populácia alebo (veľká/súhrnná) etnická skupina; ak by nešlo o človeka ale o živočícha, nazývali by sa takéto skupiny dnes poddruhy a v minulosti geografické (živočíšne) rasy. Uvedené ľudské genetické skupiny sú od seba menej geneticky vzdialené než poddruhy niektorých živočíchov, čo by mohlo byť podľa niektorých názorov spôsobené tým, že druh "Homo sapiens" v minulosti viackrát takmer úplne vyhynul. Je tiež dôležité vedieť, že toto delenie na genetické skupiny nie je len formalita, pretože medzi týmito skupinami sú rozdiely nielen vo farbe kože, ale aj napríklad v telesných rozmeroch, schopnosti tráviť škrob a laktózu, schopnosti ľahko dýchať vo vysokých horách a v náchylnosti na určité choroby; tieto skupiny (rasy) sú teda relevantné najmä v medicíne.
Etymológia slova rasa.
Slovenské slovo rasa (staršie aj: rassa, raca, ráca - pozri vyššie) sa do slovenčiny dostalo v 18. storočí a pochádza z nemeckého slova "Race" (novšie: "Rasse"; význam: rasa, plemeno), ktoré vzniklo v 18. storočí prevzatím francúzskeho slova "race" (staršie aj: "rasse"; význam: rasa, plemeno, rod, druh, pôvod, potomstvo), alebo prípadne môže pochádzať priamo z francúzskeho slova "race". Pokiaľ ide o spomínané nemecké slovo (Race, Rasse), staršie sa mylne uvádzalo, že pochádza buď zo španielskeho "raza" alebo zo starohornonemeckého "reitza" resp. "reizza" (význam: línia). Pokiaľ ide o spomínané francúzske slovo (race, rasse), to je doložené od 15. storočia a vo význame ľudská rasa od 17. storočia. Pôvod francúzskeho slova je sporný; v literatúre sa navrhujú najmä tieto možnosti:
Hrabovského názor na rasu.
Slovenský filozof Milan Hrabovský tvrdí, že je dôležité odlišovať medzi rasovými a rasistickými významami slova rasa. Z tohto dôvodu píše o konkrétnom význame slova rasa, rasistickom, ktorý expresívne nazýva „nenávistný“: "Pozorní a vnímaví ľudia si uvedomili, že existuje jeden význam slova rasa, ktorý, len čo sa vynorí zo stoky nenávisti a použije sa, dopadne na každého človeka. Tento význam rasy - a nazvime ho expresívnym jazykom - nenávistný - znie: Rasa je separátna biologická skupina (alebo druh, či plemeno), ktorá sa pre jej geografickú izoláciu počas dlhého evolučného času zásadne fyzicky (biologicky), dejinne, kultúrne a sociálne odlišuje od iných biologických skupín (rás). Rasa má preto istú jednoznačne identifikovateľnú farbu pleti a jednoznačne definovateľný tvar lebky. Rozumové schopnosti (inteligencia), morálne a charakterové vlastnosti a spôsob života tejto rasovej skupiny neovplyvňuje okolité prostredie, ale sú výhradne výsledkom vrodených, dedičných zákonitostí, ktoré prenášajúm, nevyhnutne a nemenne, danú mentalitu, morálku, charakter a spôsob života do ďalších generácií v rámci tejto rasy. Jedna rasa je kvalitatívne vyššia a nadradená, pretože má dedične krajší, a teda symetrický fyzický výzor, má dedične lepšie rozumové schopnosti, má dedične kvalitnejšie morálne a charakterové vlastnosti, má dedičné predpoklady na vytváranie kvalitatívne dokonalejších foriem spoločnosti (má dokonalejší jazyk a kultúru) – než iné, kvalitatívne nižšie a menejcenné rasy. Medzi rasami preto nemôže dochádzať k vzájomnému kríženiu ani k inej forme vzájomného vzťahu, pretože vyššia rasa stelesňuje jednoznačne hodnotnejší prínos pre planétu, a miešaním by sa hodnota vyššej rasy stratila v rasovom chaose, čo by malo fatálne následky na ďalší pokrok planéty. Nižšie a menejcenné rasy môže vyššia a nadradená rasa 1. v „lepšom“ prípade vedľa seba strpieť na pomáhajúcich pozíciách namáhavej fyzickej práce vo svoj prospech, teda na najnižších priečkach sociálnej hierarchie, pretože menejcenná rasa nie je, pre svoju nízku „genetickú kvalitu“, schopná dosiahnuť vyššie sociálne, pracovné alebo intelektuálne pozície (menejcenné rasy sa teda samy odsúdili svojou „horšou biológiou“ na perifériu spoločnosti a nemali by žiť a pohybovať sa medzi členmi nadradenej rasy); alebo 2. v horšom prípade zavedie nadradená rasa akékoľvek opatrenia, aby menejcennú rasu vylúčila zo spoločnosti."
Na základe takéhoto vnímania rasy vznikajú podľa Hrabovského rasové ideológie, ktoré opisujú spoločnosť výlučne cez určitú, vybranú rasovú klasifikáciu. Na základe toho ponúkajú vlastné doktríny a programy na rekonštrukciu spoločnosti, ktoré sú v prípade inštrumentalizácie a inštitucionalizácie takejto ideológie realizované vo forme diskriminácie až perzekúcie „škodlivých“ alebo „menejcenných“ rás (napr. prostredníctvom genocídy a pod.). Rasovú klasifikáciu tak využívajú na presadenie alebo ospravedlnenie sociálnej hierarchie a na reprodukciu politickej, sociálnej a ekonomickej nerovnosti.