Hruška (rod)

Hruška (lat. "Pyrus", staršie "Pirus") je rod z čeľade ružovité. Zahŕňa listnaté stromy.
Výskyt.
Rod sa vyskytuje v miernom a subtropickom pásme. Pôvodné územie je celá Európa (okrem severnej), celá Ázia (okrem severnej) a severná Afrika. Odtiaľ boli niektoré druhy tohto rodu introdukované do severnej Ameriky, Mexika, časti južnej Ameriky, Južnej Afriky, Kene, Zimbabwe, Austrálie a časti tichomorských ostrovov (Nový Zéland).
Charakteristika.
Rastlina má podobu buď stromu alebo menej často kra. Konáre môžu byť bez tŕňov (pri hruške obyčajnej v užšom zmysle) alebo s tŕňmi. Listy sú na uzlovitých brachyblastoch, opadavé, jednoduché, striedavé, celistvookrajové alebo pílkovité. Kvety sú obojpohlavné, päťpočetné, pravidelné a sú biele (zriedkavo ružové, červené alebo žlté). Kvety sú po 5 kusoch v súkvetí typu chocholík. Nadsemenníkový kalich je väčšinou trváci, občas opadavý. Plod je malvica, ktorá je hruškovitá (to je tvar typický pre tento rod), vrtidlovitá alebo guľovitá; mezokarp obsahuje tzv. kamenné bunky (t.j. skupiny brachysklereíd).
Rod zahŕňa kultúrne i divé rastliny, presnejšie povedané zahŕňa klasické pestované rastliny (napr. hruška obyčajná v užšom zmysle), domestikované divé rastliny (napr. časť druhu "Pyrus spinosa"), divé rastliny (veľká väčšina druhov) a splanené rastliny (napr. splanená hruška obyčajná v užšom zmysle). Pestované hrušky sa pestujú ako ovocný strom (napr. hruška obyčajná v užšom zmysle) alebo ako okrasný strom či ker (napr. hruška vŕbolistá). 
Európsky hlavný domestikovaný druh hruška obyčajná ("Pyrus communis") v užšom zmysle vznikol domestikáciou hrušky planej ("Pyrus pyraster"). Ázijské hlavné domestikované druhy vznikli takto: 
Choroby.
Medzi časté ochorenia hrušiek patrí spála rastlín z čeľade ružovitých (pôvodcom ktorej je baktéria "Erwinia amylovora") a hrdza hrušková (pôvodcom ktorej je huba "Gymnosporangium fuscum").
Systematika.
Zaradenie v systéme.
Rod hruška ("Pyrus") patrí do:
Rozsah taxónu.
V 18. storočí sa rozsah rodu "Pyrus" rôznil podľa autora. Napríklad Linnaeus 1753 do rodu "Pyrus" zaradil nielen to, čo dnes označujeme ako rod "Pyrus" v najužšom zmysle (hruška; presnejšie spomína len dnešnú hrušku obyčajnú v užšom zmysle a hrušku planú), ale aj to, čo dnes chápeme ako samostatné rody "Malus" (jabloň) a "Cydonia" (dula). Treba poznamenať, že viaceré dnešné rody a druhy z dnešného podtribusu Malinae v tomto jeho diele nie sú vôbec spomenuté, takže je otázne, kam by v ňom patrili; minimálne rody "Sorbus" (jarabina) a "Crataegus" (hloh) má však autor uvedené oddelene od rodu "Pyrus". O niekoľko rokov neskôr však napríklad Miller 1768 (podobne ako súčasní autori) rozlišuje samostatné rody "Pyrus", "Malus" a "Cydonia" (s poznámkou, že "Cydonia" by prípadne mohla zostať zaradená v rode "Pyrus"), pričom dodáva, že botanici už pred Linneausom rod "Malus" bežne oddeľovali od rodu "Pyrus".
Zhruba od 19. storočia dodnes potom možno v literatúre rozlíšiť takéto vymedzenia rodu "Pyrus":&lt;br&gt;
a) U niektorých autorov (zhruba až do začiatku 20. storočia) rod "Pyrus" zahŕňal celý dnešný podtribus Malinae (=Pyrinae):
Toto (resp. aj nižšie uvedený bod d) je rod "Pyrus" v najširšom zmysle.
b) U niektorých iných autorov (zhruba až do 80. rokov 20. storočia, ojedinele dodnes) rod "Pyrus" zahŕňal len to, čo dnes najčastejšie označujeme ako rod "Pyrus" (t.j. nižšie uvedený bod c), plus to, čo sa inde označuje ako rod "Malus" (po slovensky jabloň). Jednoducho povedané: do hrušiek boli zahrnuté aj jablká.
c) U niektorých iných autorov (až do súčasnosti) rod "Pyrus" väčšinou zahŕňa len druhy uvedené nižšie v zozname v kapitole Vnútorná systematika, teda typické hrušky. Toto je teda rod "Pyrus" v najužšom zmysle. Toto vymedzenie rodu "Pyrus" je dnes zďaleka najčastejšie.
d) Niektorí súčasní autori v posledných rokoch (znova) používajú širokú definíciu rodu "Pyrus" z bodu a), ale upravenú podľa súčasných poznatkov o vzťahoch medzi druhmi a rodmi. Napríklad podľa Christenhusz et al. 2018 rod "Pyrus" zahŕňa celý dnešný podtribus Malinae okrem rodov "Pyracantha", "Malacomeles", "Crataegus", "Mespilus", "Peraphyllum" a "Amelanchier".
Vnútorná systematika.
Sekcie.
U niektorých autorov sa rod hruška ("Pyrus") v najužšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedenom význame c) delí nie priamo na druhy, ale najprv na sekcie a až tie sa delia na druhy. Delenie na sekcie je sporné, v literatúre nájdeme napríklad takéto delenia:
1) Delenie na 2 sekcie: sekcia Pyrus a sekcia Pashia. 
2) Delenie na 3 sekcie s podsekciami:&lt;br&gt;
rod hruška (Pyrus):
3) Delenie na 4 sekcie: Pyrus, Argyromalon, Xeropyrenia a Pashia.
Podľa novších prác sa rod delí na dva klády - jeden v Európe, severnej Afrike, západnej a strednej Ázii, a jeden vo východnej Ázii. Vyššie uvedené delenie na 3 alebo 4 sekcie je podľa tohto delenia nesprávne, ale delenie na 2 sekcie je približne správne, pretože uvedené dva klády v niektorých deleniach viac-menej zodpovedajú deleniu na sekcie Pyrus a Pashia.
Druhy.
Počet druhov.
Presné delenie rodu hruška ("Pyrus") v najužšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedenom význame c) na druhy je sporné - v závislosti od autora sa delí na približne 10 - 100 recentných druhov (čiže v jednom extrémnom prípade sa delí na 10 veľkých recentných druhov, v druhom extrémnom prípade na okolo 100 malých recentných druhov). Najčastejšie sa uvádza 20 - 40 recentných druhov (z toho 20 je spravidla počet bez hybridov) alebo 70 - 80 druhov. 
Pre rod hruška ("Pyrus") v najširšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedených významoch a aj d) sa v literatúre (t.j. historickej a súčasnej dokopy) vyskytuje okolo 900 druhov..
Zoznam druhov.
Recentné druhy rodu hruška ("Pyrus") v najužšom zmysle (t.j. vo vyššie uvedenom význame c), zoradené podľa abecedy:
Poznámka: Vyššie sú uvedené čo najmenšie druhy, t. j. zo všetkých možností klasifikácie je spravidla zvolená tá, pri ktorej je druh definovaný čo najužšie. Ich prípadné spojenie do väčších druhov vyplýva z komentárov uvedených k jednotlivými druhom.