Republikánska strana (USA)

Republikánska strana, známa tiež ako GOP (Grand Old Party), je jednou z dvoch hlavných súčasných politických strán v Spojených štátoch. Vznikla v 50. rokoch 19. storočia ako hlavný politický súper vtedy dominantnej Demokratickej strany a odvtedy tieto dve strany dominujú americkej politike.
Republikánsku stranu založili v roku 1854 aktivisti proti otroctvu, ktorí sa postavili proti územnému zákonu Kansas-Nebraska Act, ktorý umožňoval potenciálne rozšírenie otroctva na západné územia. Strana podporovala klasický liberalizmus a hospodárske reformy zamerané na priemysel, podporovala investície do výroby, železníc a bankovníctva. Na severe bola strana úspešná, pričom do roku 1858 získala väčšinu bývalých whigov a členov Strany slobodnej pôdy, a vytvorila väčšinu takmer vo všetkých severných štátoch. Bielych južanov znepokojilo ohrozenie budúcnosti otroctva v USA. Po zvolení Abrahama Lincolna za prvého republikánskeho prezidenta Spojených štátov v roku 1860 sa južné štáty oddelili od USA. Republikánska strana následne viedla pod vedením Lincolna a republikánskeho kongresu boj za porážku Konfederácie v americkej občianskej vojne, čím sa zachovala Únia a zrušilo otroctvo.
Po vojne strana prijala zákony o rekonštrukcii, ktoré viedli k tomu, že Juh sa stal pevne demokratickým, a počas pozláteného veku získala povesť strany veľkého biznisu. V rokoch 1868 až 1928 republikáni dominovali na národnej politickej scéne, keďže vyhrali 14 zo 16 prezidentských volieb. Počas veľkej hospodárskej krízy v 30. rokoch 20. storočia strana stratila väčšinu v kongrese, pretože programy demokratov Nový údel sa ukázali ako populárne. Zvolenie Dwighta D. Eisenhowera v roku 1952 bolo zriedkavým prelomom medzi demokratickými prezidentmi a po druhej svetovej vojne stál na čele obdobia zvýšenej hospodárskej prosperity. Po ére legislatívy o občianskych právach v 60. rokoch, ktorú prijali demokrati, sa Juh stal spoľahlivo republikánsky, a Richard Nixon získal v roku 1972 49 štátov, ktoré označil za „tichú väčšinu“. Zvolenie Ronalda Reagana v roku 1980 nanovo usporiadalo národnú politiku a pod zástavou republikánov spojilo zástancov ekonomiky voľného trhu, sociálnych konzervatívcov a zahraničnopolitických jastrabov z čias studenej vojny. Od roku 2009 strana čelila výraznému frakcionárstvu vo vlastných radoch a posunula sa smerom k pravicovému populizmu.
V 21. storočí získava Republikánska strana najväčšiu podporu od vidieckych voličov, evanjelických kresťanov, mužov, starších občanov a bielych voličov bez vysokoškolského vzdelania. V ekonomických otázkach si strana od svojho vzniku zachováva propodnikateľský postoj. Podporuje nízke dane a dereguláciu a zároveň je proti socializmu, odborom a jednotnej zdravotnej starostlivosti. Populistická frakcia podporuje hospodársky protekcionizmus vrátane ciel. V sociálnych otázkach sa zasadzuje za obmedzenie legálnosti potratov, odrádzanie od rekreačného užívania drog a často aj ich zákaz, podporu vlastníctva zbraní a zmiernenie obmedzení týkajúcich sa zbraní a vystupuje proti hnutiu za práva transsexuálov. V zahraničnej politike je stranícky establišment intervencionistický, zatiaľ čo populistická frakcia podporuje izolacionizmus a v niektorých prípadoch neintervencionizmus.
Republikánski prezidenti.
K roku 2021 sa na tomto poste vystriedalo celkovo 19 republikánskych prezidentov.