Chisaria (okres)

Chisaria (, doslova "okres Chisaria")&lt;ref name="https://hisar.bg/"&gt;&lt;/ref&gt;&lt;ref name="https://hisar.bg"&gt;&lt;/ref&gt;&lt;ref name="https://hisar.bg99"&gt;&lt;/ref&gt;&lt;ref name="https://hisar.bg97"&gt;&lt;/ref&gt;&lt;ref name="https://hisar.bg723"&gt;&lt;/ref&gt; je okres v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku. Administratívnym centrom okresu je mesto Chisaria.
Geografia.
Polohopis.
Nížšie položené časti okresu Chisaria sa rozprestierajú na území malej Chisarskej kotliny, ktorá je geomorfologickou časťou Pazardžiško-Plovdivského polageomorfologického podcelku Hornotráckej nížiny.
Vyššie položené časti okresu ležia na teritóriu juhovýchodného úpätia horského pásma Săštinska Sredna gora, najvyššieho, centrálne položeného podcelku pohoria Sredna gora.
Leží v severozápadnej časti Plovdivskej oblasti, približne 40 kilometrov severne od administratívneho centra oblastiPlovdivu.
Hranice okresu.
Okres Chisaria hraničí:
v Plovdivskej oblasti
v Pazardžickej oblasti
v Sofijskej oblasti
Rozloha a nadmorská výška.
Okres sa rozprestiera na ploche 549,55 km², pričom 206 km² z celkovej rozlohy okresu predstavujú lesy a 13 km² je tvorených zastavanými obývanými oblasťami. Zvyšok rozlohy okresu tvoria predovšetkým pozemky využívané na poľnohospodárske účely. Svojou plochou okres Chisaria zaberá 9,17 % celkovej rozlohy Plovdivskej oblasti, čím sa stáva v poradí tretím najväčším okresom z celkovo 18 okresov, ktoré sa v oblasti nachádzajú. 
Priemerná nadmorská výška na území okresu dosahuje , pričom administratívne sídlo okresumesto Chisarialeží v nadmorskej výške . Najnižšie časti okresu sa nachádzajú v nadmorskej výške približne , najvyššie časti v nadmorskej výške prevyšujúcej .
Časové pásmo.
Teritórium okresu Chisaria sa tak ako aj celé územie Bulharska nachádza v časovom pásme , ide teda o tzv. východoeurópsky čas (VEČ).
Klimatické podmienky.
Podnebie.
Územie okresu spadá do prechodno-kontinentálnej klimatickej zóny Bulharska, ktorá zahŕňa Hornotrácku nížinu, podbalkánske kotliny, nížiny pozdĺž stredného toku rieky Struma, ako aj najvýchodnejšie časti severného Bulharska, okrem oblastí na pobreží Čierneho mora. Najvýraznejšou črtou tejto klimatickej zóny je jej prechodný charakter, kedy v niektorých rokoch prevláda subtropický vplyv Stredomoria a v iných stredoeurópska kontinentálna klíma.
Zimy bývajú teplé a mierne, čo je spôsobené teplými vzdušnými prúdmi, ktoré vanú z juhu a na území okresu sú zadržiavané masívom pohoria Stará planina, ako aj kopcovitým reliéfom Srednej gory. Snehová pokrývka sa udrží v priemere po dobu 27 dní v roku a dosahuje priemernej výšky okolo 5 cm. Letá bývajú dlhé a príjemné. Mesiace júl a august sa vyznačujú nízkou hladinou vlhkosti vzduchu a slabým vetrom.
Teplota vzduchu.
Priemerná ročná teplota vzduchu dosahuje 11,5 °C, pričom v letných mesiacoch sa jedná priemerne o teplotu 21,4 °C a v zimných mesiacoch o teplotu 1,1 °C. V januári minimálne teploty klesajú až k -10 °C-11 °C, zatiaľ čo v lete maximálna nameraná teplota na území mesta Chisaria vystúpila až k 39,6 °C. Napriek tomu, že najnižšie časti okresu sú nížinného charakteru sa na území okresu nezvyknú často vyskytovať teplotné inverzie.
Zrážky.
V dôsledku toho, že okres sa nachádza na území v dosahu dažďového tieňa pohorí Sredna gora a Stará planina je priemerný ročný úhrn zrážok nízky, pričom dosahuje hodnôt len okolo 500 l/m². Charakteristické sú dve zrážkové maximáv priebehu júna, kedy je vyšší úhrn zrážok spôsobený vplyvom pôsobenia kontinentálnej klímy a v priebehu novembra, kedy sa na zvýšenom úhrne zrážok podieľa pôsobenie stredomorskej klímy.
Veterné podmienky.
Veterné podmienky sú mierne. Počas celého roka prevláda východný vietor s priemernou ročnou rýchlosťou 1,1 m/s. Silné a nárazové vetry sú zriedkavéaž 80% času sa rýchlosť vetra pohybuje v rozmedzí 0 až 1 m/s, čo je veľmi priaznivé najmä v zimnom období.
Znečistenie vzduchu.
Kvalita vzduchu v prízemnej vrstve atmosféry je na území okresu vyhovujúca a úroveň znečistenia ovzdušia sa nachádza pod dolnými hraničnými hodnotami. Na území okresu sa nevyskytujú žiadne faktory, ktoré by znečisťovanie ovzdušia mohli zapríčiňovať.
Vodstvo.
Hydrologický systém v regióne je tvorený predovšetkým riekami Striama (), Kalavaštica (), Pikla () a Piasăčnik (). Všetky majú konštantný prietok a veľkú oblasť povodia. Zvyšné rieky v okrese sú malé a s malým prietokom, pričom ich vplyv v rámci hydrologického systému je len sezónny.
Okres je bohatý na podzemné vody, ktoré sa využívajú na zásobovanie obyvateľstva okresu pitnou vodou.
Dôležitou súčasťou hydrologického systému v okrese Chisaria sú umelé vodné nádrže (priehrady), ktorých sa na území okresu nachádza až 57. Z toho 51 je vo vlastníctve okresu a 2 sú vo vlastníctve štátu.
Minerálne pramene.
Na území okresu sa minerálne vody nachádzajú predovšetkým na teritóriu mesta Chisaria, a ďalej na území dedín Krasnovo a Staro Železare.
Minerálne vody zo všetkých troch lokalít sa používajú na pitie a na terapeutické účely spojené s liečbou renálne-urinárnych a gastrointestinálnych porúch, ako aj ochorení žlčníku a pečene, a porúch pohybovej sústavy. Z kvalitatívneho hľadiska sú minerálne vody v okrese Chisaria jednotné. Z kvantitatívneho hľadiska celková hodnota hydrominerálnych zdrojov (prietok) minerálnych prameňov na území okresu dosahuje úrovne medzi 45 l/s a 62,10 l/s.
Keďže Chisaria je prvým miestom na území dnešného Bulharska, kde sa začalo s organizovanou kúpeľnou činnosťou a je teda bulharským priekopníkom v oblasti kúpeľníctva, uskutočnili sa prvé vedecké výskumy miestnych termálnych minerálnych prameňov už v druhej polovici 19. storočia. Konkrétne išlo o chemické analýzy vody chisarských minerálnych prameňov pre liečebné kúpeľné využitie. Analýzy boli vykonané na základe žiadosti vlády Východnej Rumélie a prebehli v priebehu roku 1882.
Všetky chisarské minerálne vody spadajú do kategórie slabo mineralizovaných termálnych vôd, pričom úroveň mineralizácie je pod hodnotou 1 mg/l. Sú hydrogénuhličitanovo-sírovo-sodné, fluóro-kremíkové, chlórne, alkalické a rádiokatívne. Voda je bez farby a zápachu s príjemnou chuťou. Dosahuje vysokej hodnoty pH,ktorá sa pohybuje až na čísle 9. Teplota vody jednotlivých prameňov sa pohybuje v rozmedzí 37 °C51 °C. 
Chisarské minerálne vody súokrem liečebných a kúpeľných účelovvyužívané aj v rámci potravinárskeho priemyslu, keďže sa stáčajú a balia do fliaš za účelom predaja.
Administratívna správa.
Administratívnym centrom okresu je mesto Chisaria. Najvyššie postaveným činiteľom okresnej administratívy je starosta, nasledovaný zástupcom starostu a sekretárom.
Správou okresu sa zaoberá obecné zastupiteľstvo sídliace v Chisarii. Správou jednotlivých dedín okresu sa zaoberajú miestne orgány samosprávyradnice. Radnicou disponujú všetky dediny v okrese Chisaria.&lt;ref name="https://hisar.bg725"&gt;&lt;/ref&gt; 
Obecné zastupiteľstvo.
Správou okresu sa zaoberá "magistrát", alebo v doslovnom preklade "obecné zastupiteľstvo" (), ktorého sídlo leží v centrálnej časti mesta Chisaria na ulici "General Gurko" () č. 14. Obecné zastupiteľstvo je orgánom miestnej samosprávy, pričom poslancov zastupiteľstva volia obyvatelia okresu v súľade s podmienkami a s postupom, ktoré sú určené volebným poriadkom. Zastupiteľstvo tvorí (vrátane predsedu) sedemnásť volených obecných poslancov.&lt;ref name="https://hisar.bg98"&gt;&lt;/ref&gt; 
Úlohou obecného zastupiteľstva je realizovať jednotnú politiku rozvoja okresu, v súlade s platnými zákonmi krajiny. Obecné zastupiteľstvo v rámci svojej pôsobnosti určuje politiku okresu v príslušných oblastiach pôsobnosti. Okrem toho sa zaoberá aj riešením problémov miestneho významu, ktoré nie sú vo výlučnej pôsobnosti iných orgánov štátnej správy. Zasadnutia obecného zastupiteľstva sú verejné a konajú sa najmenej šesťkrát do roka. Zasadnutia zastupiteľstva zvoláva a vedie predseda. Občania, ktorí nie sú poslancami obecného zastupiteľstva, sa môžu ujať slova po ukončení rokovania a to v poradí, ktoré je určené obecným zastupiteľstvom. Môžu podávať vyjadrenia, alebo návrhy, ako aj klásť otázky k veciam, ktoré sú v pôsobnosti obecného zastupiteľstva, ale aj vo verejnom záujme.
Sídla.
Na území okresu sa nachádza celkovo 12 sídiel, teda okresné mesto Chisaria a 11 dedín.
Mestá: 
Dediny: 
Obyvateľstvo.
Etnické zloženie obyvateľstva.
Prieskum, ktorý prebehol v roku 2011 v rámci sčítania obyvateľstva preukázal, že prevažnú väčšinu obyvateľov okresu tvoria osoby bulharskej národnosti. Významné národnostné menšiny, ktorých príslušníci žijú na území okresu, predstavujú turecká a rómska menšina. 
Z celkového počtu 12 600 obyvateľov okresu bolo:
Odpovedať na otázky prieskumu odmietlo 28 osôb a ďalších 737 osôb sa nevyjadrilo k otázke, týkajúcej sa ich národnosti. 
Hospodárstvo.
Ekonomicky aktívnu časť obyvateľstva okresu predstavuje viac ako 6700 osôb. Dôležitú súčasť miestnej ekonomiky predstavuje veľké množstvo malých a stredne veľkých firiem súkromného sektora.
Najvýznamnejšími hospodárskymi odvetviami v okrese sú:
Turizmus.
Je predstavovaný predovšetkým kúpeľnou turistikou s centrom v meste Chisaria, ktoré má pridelený štatút národného kúpeľného rezortu a s ďalším kúpeľným rezortom, ktorý sa nachádza na teritóriu dediny Krasnovo. Okrem kúpeľnej turistiky sa na území okresu praktizujú aj ekoturistika a pešia turistika, agroturistika, poľovnícka turistika a kongresový turizmus. 
Poľnohospodártvo.
Celková plocha poľnohospodárskej pôdy na území okresu je 23 656 hektárov, z toho 1943 hektárov tvoria polia, na 3611 hektároch sa pestujú viacročné plodiny, 1024 hektárov zaberajú lúky a na 4490 hektároch sa nachádzajú pasienky.
Rastlinná výroba je predstavovaná najmä vinohradníctvom a ovocinárstvom, tradičné je aj pestovanie obilnín, zeleniny a tabaku, pričom najväčšia plocha je venovaná pestovaniu obilnín. Z viacročnych plodín sú najdôležitejšie: vinič, slivky, višne, jablká, maliny, čerešne, jahody, ruže (druhy produkujúce ružový olej) a levanduľa. 
Živočíšna výroba sa sústreďuje na chov oviec, hovädzieho dobytka, kôz, ošípaných a byvolov. Ďalej sa chová hydina a významné je taktiež včelárstvo.
Priemysel.
Z priemyselných odvetví je významný najmä potravinársky priemysel, ktorý sa zameriava na stáčanie a balenie minerálnej vody a výrobu nealkoholických nápojov. Okrem toho na území okresu pôsobia malé firmy, ktoré sa venujú spracovaniu kovov, stavebníctvu a opravárenstvu.
Občianska vybavenosť.
Školstvo.
Na území okresu sídli jedna stredná škola&lt;ref name="https://hisar.bg721"&gt;&lt;/ref&gt; (všeobecného zamerania ale od roku 1996 s možnosťou štúdia v oboroch z oblasti hoteliérstva a kulinárstva) a jedna zdravotnícka stredná škola v meste Chisaria a štyri základné školy, z toho dve sídlia v Chisarii, jedna v dedine Paničeri a jedna v dedine Krasnovo.
Materských škôl sa nachádza v okrese šesť, z toho tri v Chisarii, jedna v dedine Staro Železare, jedna v dedine Paničeri a jedna v dedine Starosel.
Zdravotníctvo.
Poskytovanie zdravotnej starostlivosti v okrese Chisaria je úzko späté s kúpeľným významom regiónu. Z tohto dôvodu disponujú všetky väčšie zdravotnícke zariadenia na území okresuteda "Lekárske centrum-I. Chisar" a tri rehabilitačné nemocnicedobre vybavenými súčasťami pre výkon fyzioterapie a liečebných kúpeľných procedúr a poskytujú tak zdravotníckym zariadeniam dobrý základ pre možnosť vykonávania ako prevencie, tak aj liečby rozličných druhov ochorení. 
Zdravotnícke zariadenia ležiace na území okresu sú určené na poskytovanie ako prednemocničnej, tak aj nemocnično-rehabilitačnej zdravotnej starostlivosti.
"Prednemocničná zdravotná starostlivosť" sa rozdeľuje na primárnu a špecializovanú. 
"Primárnu zdravotnú starostlivosť" poskytuje väčšie množstvo zariadení. Ide predovšetkým o celkovo dvanásť individuálnych ambulancií, ktoré slúžia ako sídla praktických lekárov. Šesť týchto ambulancií sa nachádza na území mesta Chisaria a ostatné sídlia v bývalých zdravotníckych zariadeniach, ktoré sa nachádzajú vo väčších dedinách okresu. V menších dedinách, ktoré nedisponujú vlastným zariadením sú zriadené pobočky týchto ambulancií. K zdravotníckym zariadeniam, ktoré poskytujú primárnu zdravotnú starostlivosť sa radia aj stomatologické ambulancie, ktorých je viacero a nachádzajú sa ako v Chisarii, tak aj v niektorých dedinách okresu. 
Účelu poskytovania "špecializovanej zdravotnej starostlivosti", ale aj diagnostiky slúži okresné "Zdravotnícke centrum-I. Chisar" (). Zariadenie je funguje ako okresná obchodná spoločnosť typu EOODteda bulharská obdoba slovenskej spoločnosti s ručením obmedzeným pričom stopercentým vlastníkom spoločnosti je okres Chisaria. V rámci centra sú zriadené nasledovné oddelenia:
Špecializované zdravotnícke oddelenia
Diagnostické oddelenia 
"Nemocničná zdravotná starostlivosť" je poskytovaná v celkovo troch nemocniciach, pričom všetky tri sa nachádzajú v okresnom meste Chisaria. Sú to:
Doprava.
Cestná sieť.
Územím okresu prechádzajú najmä cesty II., III. a IV. triedy, ktoré prepájajú jednotlivé sídla okresu a zároveň zabezpečujú spojenie so susednými okresmiKarlovo, Kalojanovo, Strelča a Săedinenie. Predovšetkým sa však napájajú na dve významné dopravné tepny medzi ktorými územie okresu leží a to na diaľnicu "Trakija" () na juhu a na tzv. "podbalkánsku automagistrálu" () na severe. Celkovo 63,4 kilometra ciest z cestnej siete na území okresu patrí pod správu štátu. Ide o približne 4 kilometre cesty II. triedy P – 64spájajúcej mestá Plovdiv a Karlovov katastri dediny Michilci () a ďalej rôzne časti ciest III. triedy s celkovou dĺžkou 59,4 kilometra.
Verejnú cestnú dopravu predstavujú miestne autobusové linky spájajúce jednotlivé sídla v rámci okresu. Okrem toho, mesto Chisaria a dedina Starosel majú aj priame autobusové linky, ktoré ich spájajú s oblastným centrom, teda s Plovdivom, ako aj s mestom Sopot v rovnomennom okrese.&lt;ref name="https://hisar.bg993"&gt;&lt;/ref&gt;
Železnica.
Železničná doprava v okrese je zabezpečená lokálnym odklonom od železničnej trate na trase Plovdiv-Karlovo, pričom stanica v Chisarii je poslednou a konečnou lokálnej trate. 
Kultúra.
Kultúrne centrá.
V okrese Chisaria sa nachádza celkovo trinásť kultúrnych centier, z toho tri sídlia v meste Chisaria a zvyšných desať sídli (po jednej) v jednotlivých dedinách okresu, okrem dediny Mătenica, ktorá kultúrne centrum nemá.&lt;ref name="https://hisar.bg722"&gt;&lt;/ref&gt;
Pamätihodnosti.
Minerálne pramene.
Celkovo sa v Chisarii nachádza až 22 minerálnych prameňov s rozdieľnou teplotou vody a zložením. 
Medzi najvýznamnejšie patria predovšetkým:
Chránené územné celky.
Na území okresu sa nachádza jedna archeologická rezervácia a štyri prírodné chránené územia, toho tri v kategórii "chránená lokalita" a jedna v kategŕii "prírodná pamiatka".
Archeologické rezervácie.
Z prírodných chránených území sa na území okresu nachádzajú dva typy: