Triavna (mesto)

Triavna () je mesto ktoré sa nachádza v severnom Bulharsku v gabrovskej oblasti. Je centrom rovnomenného okresu s ďalšími 105 obývanými miestamimestom Plačkovci a 104 dedinami. Poštový kód mesta 5350 je a telefónna predvoľba je 0677. 
Mesto má pridelený štatút horského rezortu miestneho významu. Historická obrodenecká časť mesta je vyhlásená za architektonicko-historickú rezerváciu.
Historické názvy.
V osmanských registroch zo 16. a 17. storočia sa mesto spomína pod názvom Tărnava ().
Geografia.
Triavna leží na Trevnenskej reke na severnom úpätí horského celku Trevnenska planina (časť staroplaninského podcelku Stredná Stará planina). Nachádza sa v nadmorskej výške približne a jej rozloha je 16,122 km².
Vzdialenosti.
Triavna leží približne 2122 kilometrov východne od oblastného centra, mesta Gabrovo, približne 4550 kilometrov od Veliko Tărnova, 250 kilometrov od Sofie, 230 kilometrov od Varny, 150 kilometrov od Plovdivu a Ruse a okolo 300 kilometrov od Vidinu.
Podnebie.
Klíma je mierna kontinentálna. Priemerný ročný úhrn zrážok dosahuje hodnoty 806 mm.
Dejiny.
Najstaršie archeologické vykopávky z okolia mesta pochádzajú z tráckeho obdobia.
Triavna samotná vznikla pravdepodobne ako malá osada niekedy v priebehu 12. storočia počas existencie Druhej bulharskej ríše.
Pravdepodobne vznikla po roku 1195 pri pôvodnom trevnenskom Chráme svätého Michala archanjela, ktorý bol postavený po historickom víťazstve bratov Asenovcov (bulharský panovnícky rod v období Druhého bulharského cárstva) nad byzantským cisárom Izákom II. v bitke v Trevnenskom priesmyku v roku 1190. S najväčšou pravdepodobnosťou ju nechal založiť bulharský cár Kalojan.
Prvá písomná zmienka o Triavne (ako o pomenovanom osídlenom mieste) pochádza z osmanského daňového registra z roku 1565 a druhá z registra Nikopolského sandžaku z roku 1659. V obidvoch registroch je zmienená pod názvom "Tărnava". V časoch Osmanskej ríše mali obyvatelia Triavny uloženú povinnosť strážiť a ochraňovať horský priesmyk v ktorom mesto leží. V priebehu 16. storočia mala Triavna približne 500 obyvateľov. Už v priebehu 17. storočia existovali v Triavne prvé bulharské chrámové školy. V tomto storočí sa Triavna začala rýchlo rozrastať pričom v tom čase pozostávala z približne 500 domov. V priebehu 18. storočia sa Triavna stala jedným z najvýznamnejších hospodárskych a kultúrno-osvetových bulharských obrodeneckých centier. Patrila zároveň k najväčším mestám regiónu. Prelom 18. a 19. storočia sa dá takisto považovať za obdobie vzniku tzv. trevnenskej umeleckej školy. 
V roku 1798 bolo mesto viackrát napadnuté kărdžalijcami (lúpežné turecké ozbrojené oddiely). V rámci nájazdov bolo vykradnuté a vypálené. Podľa zápiskov trevnenského kronikára popa Jovča zostala v Triavne stáť len asi štvrtina domov (v priebehu necelých 50 rokov však bolo mesto plne obnovené). Obchodný rozvoj pokračoval aj v priebehu 19. storočia a rezbárski majstri začali zakladať svoje gildy. V roku 1814 bola postavená hodinová veža a v roku 1819 bol nanovo postavený Chrám svätého Michala archanjela. V roku 1839 bola v Triavne otvorená prvá vzájomná škola. V roku 1846 spoločné obchodné združenie založili zografi. V roku 1847 bol v meste založený knižný archív z ktorého sa neskôr stala knižnica. V roku 1848 bola otvorená prvá tzv. triedna škola a v roku 1855 prvá dievčenská škola v meste. Produkty vyrobené v meste boli exportované a predávané na významných trhoch v Uzundžove a v Eski Džamiji (dnes Tărgovište). Triavna sa tak v priebehu 19. storočia opäť stala významným remeselno-obchodným centrom.
Mesto udržiavalo bohaté a významné obchodné styky nielen v rámci Osmanskej ríše, ale aj v zahraničí, predovšetkým s Ruskou ríšou, s Valašskom a s Moldavským kniežatstvom. O vyspelosti mesta svedčia zápisky rakúsko-uhorského vedca Felixa Kanitza z roku 1871, ktorý v nich Triavnu prirovnal k bulharskému Norimbergu a napočítal v nej 100 kováčskych dielní, 40 holičov, 12 nožiarov a veľké množstvo dielní trevnenských rezbárskych majstrov. V priebehu 19. storočia dosiahol počet obyvateľov Triavny približne 4000 ľudí. V roku 1871 bolo v meste zároveň založené prvé komunitné centrum "Trudoľubie".
V roku 1872 založil Vasil Levski spolu s Caňom Zacharievom v Triavne miestnu bunku revolučného výboru. V priebehu aprílového povstania v roku 1876 Trevnenci vyhlásili povstanie 5. mája. Povstania sa ich zúčastnilo približne 50, pričom sa odišli zúčastniť bojov v gabrovskom regióne pri dedinách Jančevci a Nova machala. Rusko-tureckej osloboditeľskej vojny v rokoch 18771878 sa z Triavny a okolia zúčastnilo 216 dobrovoľníkov, ktorí pôsobili v rámci bulharských opolčencov a štyria dôstojníci, ktorí pôsobili vo vedúcich postoch priamo v ruskej armáde. Ruské vojská sa do Triavny dostali už 29. júna 1877. V priebehu decembra toho istého roku mestom ešte prešla divízia generála N. I. Sviatopolka-Mirského.
Po oslobodení Bulharska v roku 1878 bolo založených niekoľko spolkov. Išlo o lovecký spolok "Sokol" založený v roku 1897, rybársky spolok "Balkanska mrena" založený v roku 1902, v tom istom roku založený turistický spolok "Planinec" a športový spolok "Triavna" založený v roku 1922, ktorý vznikol spojením troch športových klubov. Začal sa taktiež rozvíjať textilný priemysel. V roku 1910 bola v Triavne otvorená železničná stanica.
V roku 1963 mesto získalo štatút horského rezortu miestneho významu.
V roku 1971 boli k mestu priradené bývalá dedina "Božkovci" a osady "Dimiev chan", "Radanci", "Stojanovci" a "Chitrevci".
V roku 1979 bola historická obrodenecká časť Triavny vyhlásená za architektonicko-historickú rezerváciu.
Hospodárstvo.
Významné je poľnohospodárstvo v rámci ktorého sú zastúpené pestovanie zemiakov, krmovín, ovocinárstvo, ako aj chov hospodárskych zvierat.
V meste je zastúpený taktiež strojárenský priemysel, textilný priemysel (predovšetkým spracovanie vlny a výroba vlnených výrobkov), drevospracujúci priemysel a nábytkárstvo.
Kultúrne pamiatky.
Historická obrodenecká časť mesta je od roku 1979 vyhlásená za architektonicko-historickú rezerváciu pod názvom "Starinnata čast na grad Triavna i architekturnijat i istoričeskijat ansambăl Angel Kănčev" (, doslova "Stará časť mesta Triavna a architektonický a historický ansábel Angel Kănčev"). Na území mesta Triavna sa nachádza niekoľko desiatok objektov so štatútom kultúrnej pamiatky. Celkovo ide o viac ako 130 stavieb.
Medzi najvýznamnejšie pamätihodnosti mesta patria napríklad:
V meste sa nachádza aj viacero pamätníkov a pamätných dosiek.
Kultúra.
V Triavne sa nachádza unikátne Špecializované múzeum rezbárskeho a zografského umenia, ktoré pozostáva z celkovo desiatich objektov. Sú nimi:
V meste sa taktiež nachádzajú dve komunitné centrá (z toho jedno založené Vasilom Levským a Angelom Kănčevom), kultúrny dom a knižnica.
Triavna je hostiteľom pravidelných kultúrnych akcií, akými sú napríklad kultúrne sviatky pod názvom "Slavejkovi dni", každoročný kultúrny sviatok remesiel a umení, alebo medzinárodné plénum drevoplastiky "Oblog v Triavna".
Turizmus.
Od roku 1963 má mesto Triavna pridelený štatút horského klimatického rezortu miestneho významu. V meste sa nachádzajú liečebné a relaxačné domy, hotely, ako aj detské sanatórium.
Infraštruktúra.
Doprava.
V Triavne sa nachádza železničná stanica na významnej železničnej trati na trase Veliko TărnovoStara ZagoraPodkova. Táto železničná trať spája mesto s významnými prestupnými stanicami v Starej zagore v južnom Bulharsku a v Gornej Oriachovici v severnom Bulharsku.