Nové Mesto nad Váhom

Nové Mesto nad Váhom (, ) je mesto na Slovensku ležiace v Trenčianskom kraji, vzdialené asi od mesta Trenčín.
Polohopis.
Mesto leží na strednom Považí, v severnej časti výbežku Podunajskej nížiny pri úpätí Malých Karpát. Nové Mesto nad Váhom leží na pravom brehu Váhu, na sútoku s Klanečnicou, v nadmorskej výške 
Mestom vedie cesta I/61 (TrnavaTrenčín), I/54 (smer na Moravu) a II/504 (na Vrbové), východne od mesta je poza Váh trasovaná diaľnica D1. Železničnú trať Bratislava – Žilina tu križuje trať do Veselí nad Moravou. Nové Mesto leží juhozápadne od Trenčína, východne od Starej Turej a severne od Piešťan.
Časti mesta.
Mesto sa skladá zo 7 oficiálne stanovených mestských častí: Centrum I., Centrum II., Centrum III. a Mnešice, Dolné Samoty a okolie, Hájovky a okolie, Javorinská a okolie, Rajková a okolie. Tie sa ďalej členia na mestské štvrte: Mnešice, Izbice, Hájovky, Rajková, Záhumenice, Horné Samoty, Dolné Samoty, Lúka I., Lúka II.,Centrum I., Centrum II., sídl. Javorinská.
Dejiny.
V miestnej časti Mnešice bolo objavené praveké sídlisko a nálezisko z paleolitu, eneolitu, popolnicové sídlisko z mladšej doby bronzovej a veľkomoravské hroby. Zo slovanskej osady sa neskôr vyvinula trhová osada vďaka dobrej polohe na križovatke ciest Považím a na Moravu s brodom cez Váh. Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1253, keď Belo IV. udelil slobody mešťanom za vernosť pri tatárskom vpáde. O vyspelosti sídla v ranom období po jeho založení svedčia fragmenty románskeho kostola tvoriace súčasť farského Kostola narodenia Panny Márie a len v roku 2014 archeologicky doložené základy stredovekého karnera kruhového pôdorysu pravdepodobne z polovice 13. storočia južne od kostola. Od roku 1388 patrila k panstvu obec Beckov až do roku 1550, keď dostala mestské výsady. Roku 1440 napadli mesto husiti, 1530 a 1559 Turci a v období stavovských povstaní 1705 cisárske vojská. V 16. a 17. storočí boli postavené hradby. V 19. storočí nastal rozvoj remesiel, z mesta sa stalo stredisko obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, najmä obilím. V roku 1870 sa tu odohralo prvé slovenské divadelné predstavenie. V roku 1875 bola založená tlačiareň.
Obyvateľstvo.
Etnické zloženie obyvateľstva.
Slováci – 95,07 %Česi – 1,73 %Rómovia – 0,56 %Maďari – 0,18 %Nemci – 0,16 %a iní
Náboženské zloženie obyvateľstva.
rímski katolíci – 55,96 %bez vyznania – 23,29 %protestanti (hl. evanjelici a. v.) – 13,84 %grécki katolíci – 0,23 % a iní
Kultúra a zaujímavosti.
Parky.
Hurbanove sady, Park D. Štubňu - Zámostského, Park Petra Matejku, založený v roku 1885. 
Pravidelné podujatia.
Novomestský jarmok, Divadelný festival Aničky Jurkovičovej, Považský maratón.
Školstvo.
Je hospodárskym a kultúrnym centrom podjavorinského kraja. Štruktúra obyvateľstva sa vyznačuje vysokým podielom vzdelanosti a kvalifikovanosťou pracovných síl. 
Už od roku 1862 bola v meste židovská reálka – jediná škola svojho druhu v celkom Uhorsku. Vyučovala sa tu nemčina, až počas silného maďarizačného tlaku koncom storočia, keď vstúpili do platnosti Apponyiho zákony, sa vyučovalo po maďarsky. Prvým riaditeľom školy bol jej zakladať dr. Jozef Weisse – autor prvej slovenskej židovskej Biblie pre školy. 
Výchovu poľnohospodárskeho dorastu zabezpečovala od konca 1. svetovej vojny hospodárska škola, ktorá tiež patrila medzi prvé školy tohto druhu na Slovensku. 
Hospodárstvo a infraštruktúra.
Priemysel.
V meste sa sústreďuje najmä strojársky priemysel.