Auguste Comte

Auguste Comte (celým menom Isidore Marie Auguste François Xavier Comte) (* 19. január 1798, Montpellier, Francúzsko – † 5. september 1857, Paríž) bol francúzsky filozof, zakladateľ pozitivizmu.
Životopis.
Narodil sa v juhofrancúzskom Montpellieri v prísne nábožensky založenej rodine. V rokoch 1807 až 1814 vyštudoval s výborným prospechom lýceum v rodnom meste. Od roku 1814 začal študovať matematiku na parížsku École Polytechnique (uznávaná vedecká škola vo Francúzsku). V krátkom čase sa stal jednou z vodcovských osobností školy a pre aktívnu účasť na protestoch proti zastaraným metódam výučby bol po roku a pol zo školy vylúčený.
V tomto čase žije z príležitostných prác a v roku 1817 sa stal osobným tajomníkom utopického mysliteľa, Henri de Saint-Simona, ktorého vplyv je silne badateľný na jeho neskorších prácach. Stali sa spolupracovníkmi, vydávali spoločne časopisy, podieľali sa spoločne na tvorbe odborných článkov a nakoniec v roku 1824 sa ich cesty v dôsledku sporov o autorstve niektorých spoločne spracovávaných myšlienok rozišli.
Následne sa Comte niekoľkokrát neúspešne pokúšal získať akademický post, preto prednášky o základoch pozitívnej filozofie usporadúval vo svojom byte. Parížski vzdelanci prijímali jeho aktivity s nedôverou, i keď vo vedeckej obci si získal niekoľko obdivovateľov, ako napr. Alexander von Humboldt, John Stuart Mill, ktorý ho podporoval finančne, alebo Paul Émile Maximilien Littré. V roku 1848 zakladá Pozitivistickú spoločnosť, od roku 1851 sa ako nadšený stúpenec Napoleona III. usiluje o založenie pozitívneho náboženstva ľudskosti.
V neskorších rokoch svojho života prišiel o väčšinu svojich príjmov a keď podporil prevrat Ľudovíta Napoleona Bonaparta v roku 1851, stratil aj väčšinu svojich podporovateľov a napokon od roku 1852 žil len zo zbierok svojich najvernejších stúpencov, s ktorými v roku 1848 založil Pozitivistickú spoločnosť a pre ktorých až do svojej smrti usporadúval pravidelné prednášky. Auguste Comte zomrel v kruhu svojich najvernejších žiakov 5. septembra 1857 a je pochovaný na parížskom cintoríne Père-Lachaise.
Comtova filozofia.
Comtova filozofia chce bojovať proti anarchii a uvoľnenosti mravov, snaží sa odstrániť zlo, ktoré vzišlo z revolúcie, a obnoviť tak organické a stabilné obdobie, založené na poriadku. K tomu možno podla Comta dospieť tak, že sa bude najprv pôsobiť proti zmätku v mysliach, ktorý spôsobila koexistencia myšlienok starých a moderných, logicky nezlučiteľných. Z toho vyplýva potreba preskúmať dejiny ľudského ducha a odhaliť tak prekonané viery. Toto je účel zákona troch štádií, tvoriaceho chrbtovú kosť pozitivizmu.
Cieľom Comtovho filozofického úsilia bolo:
Comtea podnecovali pri vytváraní myšlienok pozitivizmu okrem Saint-Simona aj také osobnosti, ako boli napr. Bacon, Galilei a Descartes.
Kurz pozitívnej filozofie a zákon troch štádií.
Auguste Comte žil v búrlivom období revolúcií a uvoľňovania morálky. Hlavným cieľom jeho učenia bola reforma spoločnosti, obnova morálnych hodnôt a stability. Kurz pozitívnej filozofie ("Cours de philosophie positive") je životné dielo Augusta Comteho, v ňom svoju predstavu o vývoji myslenia človeka vymedzil nasledovnou triádou:
Sociológia.
Comta považujú za zakladateľa sociológie, ktorej názov uviedol ako prvý vo svojej šesťdielnej práci "Cours de philosophie positive" (1830 – 1842). Od Comta pochádza aj tradičné delenie sociológie na sociálnu statiku a sociálnu dynamiku.
Comte sociológiu vnímal ako filozofiu dejín, ktorú popisoval v zmienených troch štádiách, pričom sem zahrnul aj vlastnú pozitivistickú víziu spoločnosti. Neodráža sa v nej len štátny, právny a spoločenský vývoj (na rozdiel od Hegela), ale aj vývoj umenia, náboženstva, vedy a filozofie.
Sociológiu rozdelil na dve časti: 
Comte dal sociológii meno a program (riadiť spoločnosť na základe poznania zákonov). Do dnešných dní sa zachoval hlavne názov vedeckého odboru. Schopnosť sociológie stabilizovať spoločenský poriadok na základe poznania zákonov fungovania spoločnosti bola v dielach jeho nástupcov spochybnená, keďže mnohí sociológovia nesúhlasili s myšlienkou, že podobné zákony existujú.