Zvieracia farma

Zvieracia farma () (prvýkrát bola publikovaná 17. augusta 1945 v Spojenom kráľovstve) je považovaná za najznámejšie dielo Georga Orwella. Ide o politickú satirickú novelu. Orwell vo svojom diele opisuje priebeh revolúcie, ktorá bola pre ľud predstavená ako oslobodenie, no nakoniec sa z nej stane totalitný systém.
Autor nám vyrozpráva príbeh domácich zvierat, ktoré vyvolajú vzburu na farme (Panská farma), ktorú vlastní pán Jones. Revolúcia sa zvieratám vydarí a dúfajú, že sa im nakoniec na farme podarí vytvoriť také podmienky pre život, aby si boli všetky zvieratá na farme rovné, slobodné a šťastné. Nakoniec sa však všetko vykľuje inak a farma bude naďalej v takom zlom stave, ako to bolo za éry pána Jonesa.
Podľa Orwella táto bájka odráža udalosti v Rusku od cárizmu po Februárovú revolúciu a potom život počas stalinistickej éry v Sovietskom zväze.
Autor Zvieracej farmy, George Orwell, bol demokratickým socialistom a práve preto neraz kritizoval Josifa Stalina a jeho totalitný režim v Sovietskom zväze. Skúsenosti s komunizmom načerpal počas španielskej občianskej vojny (1936), v ktorej bojoval. Je dôležité poznamenať, že George Orwell svoje skúsenosti rozsiahlejšie opisuje vo svojej knihe Hold Katalánsku ().
Autor svoje dielo, Zvieraciu farmu, opísal v liste Yvonne Davetovi ako „satirický príbeh útočiaci na Stalina“ („un conte satirique contre Staline“).
Vo svojej knihe "Why I write" (1946) (v preklade „Prečo píšem“) vypovedá o tom, že Zvieracia farma je jeho prvé dielo, v ktorom dal politický a umelecký štýl do jedného celku.
Dej novely.
Zle spravovaná pána Jonesa je zrelá na vzburu. Jednej noci usporiada povýšenecké prasa Starý Major konferenciu, na ktorej vyzýva na zvrhnutie ľudí a učí zvieratá revolučnú pieseň s názvom "Zvery Anglicka". Keď Starý Major zomrie, dve mladšie prasce, Snehuliak a Napoleon, prevezmú velenie a zorganizujú vzburu, vyháňajú pána Jonesa z farmy a premenujú ju na "Farmu zvierat". Prijmú nasledovných sedem prikázaní, ktoré napíšu na stenu stodoly veľkými písmenami:
1. Každý, kto chodí na dvoch nohách, je nepriateľ.
2. Každý, kto chodí na štyroch nohách alebo má krídla, je priateľ.
3. Nijaké zviera sa nikdy nebude obliekať.
4. Nijaké zviera nebude spať v posteli.
5. Nijaké zviera nebude piť alkohol.
6. Nijaké zviera nezabije iné zviera.
7. Všetky zvieratá sú si rovné.
Snehuliak začína zvieratá učiť čítať a písať, zatiaľ čo Napoleon vychováva mladé šteňatá. Na počiatku je jedla dostatok a farma funguje bez problémov. Čoskoro sa ale prasatá vyčleňujú z rovnostárskeho spoločenstva do privilegovanej vrstvy a doprajú si nejednu výhodu. Po neúspešnom pokuse pána Jonesa a jeho spoločníkov o znovudobytie farmy (neskôr nazvanom "bitka o kravín") oznámi Snehuliak svoje plány na modernizáciu farmy výstavbou veterného mlyna. Napoleon s týmto nápadom nesúhlasí a spor vyvrcholí tým, že Napoleonove psy vyženú Snehuliaka z farmy. 
Napoleon zavedie zmeny v riadení farmy a nahradí schôdze výborom ošípaných, ktoré budú rozhodovať o farme. Prostredníctvom mladého prasiatka menom Pištík si Napoleon pripisuje zásluhy za nápad s veterným mlynom. Zvieratá pracujú usilovnejšie s prísľubom ľahšieho života vďaka veternému mlynu. 
Keď zvieratá zisťujú, že sa veterný mlyn po prudkej búrke zrútil, Napoleon a Pištík presvedčia zvieratá, že za všetkým stojí Snehuliak - vytvárajú z neho triedneho nepriateľa. Začnú čistiť farmu od zvierat, ktoré Napoleon obvinil zo spolčovania s ním. 
Nasleduje vlna násilia a propagandy zameranej na vyzdvihnutie Napoleonových často neexistujúcich činov. Za všetko zlé môže naopak Snehuliak. Napriek útrapám sa zvieratá dajú upokojiť Napoleonovou rétorikou, že sa majú lepšie ako za pána Jonesa, ako aj neustálym bľačaním oviec "štyri nohy dobré, dve zlé". V tej chvílu už začínajú miznúť niektoré nápisy zo steny stodoly.
Susedný farmár pán Frederick zaútočí na farmu a pomocou výbušného prachu vyhodí do vzduchu obnovený veterný mlyn. Hoci zvieratá bitku vyhrajú, stojí ich to veľa síl, pretože mnohé z nich, vrátane koňa Boxera, sú zranené. Hoci sa Boxer zotaví, nakoniec pri práci na obnove veterného mlyna skolabuje. Odvezú ho mimo farmu a osol menom Benjamin na to upozorní zvieratá, ale Pištík tento poplach rýchlo rozptýli a zvieratá presvedčí, že Boxera vezú do zvieracej nemocnice. 
Roky plynú, veterný mlyn sa prestavia na ďalší, ktorý farme prináša dobrý príjem. Ideály z počiatku fungovania Zvieracej farmy sú však zabudnuté, pričom Napoleon presadzuje názor, že najšťastnejšie zvieratá žijú jednoduchý život. Sám však, so svojim kruhom najbližších, žije luxusne a prasatá sa čím ďalej tým viac začínajú ponášať na ľudí. Chodia vzpriamene, nosia biče, pijú alkohol a nosia oblečenie. Popevok "Štyri nohy dobré, dve zlé" je zmenený na "Štyri nohy dobré, dve lepšie". Sedem prikázaní je skrátených na jedinú vetu: "Všetky zvieratá sú si rovné, ale niektoré sú si rovnejšie".
Na záver zvieratá cez okno pozorujú, ako prasce sedia za jedným stolom s ľuďmi a je nemožné medzi nimi rozlíšiť.
Ocenenia.
V roku 1946 získala cenu Hugo za najlepšiu novelu.
V roku 2011 získala cenu Prometheus (Prometheus Award). 
"Zvieracia farma" je považovaná za 13. najlepšiu knihu vôbec (NPR Top 100 Science Fiction and Fantasy Books Modern Library 100 Best Novels). 
Kritika.
George Orwell pracoval na Zvieracej farme od novembra roku 1943 až po február 1944. Počas tohto obdobia Spojené kráľovstvo bojovalo proti nacistickému Nemecku spolu so Sovietskym zväzom. Novela bola kritikou stalinizmu a Orwell v predslove kritizoval britskú autocenzúru, pretože sa občania aj tlač vyjadrovali k Sovietskemu zväzu zdržanlivo. Zviaracia farma sa stala úspešnou až po vypuknutí Studenej vojny, keď sa medzi západnými veľmocami a Sovietskym zväzom vytvoril konflikt.