Skauting

Skauting (z angl. "scouting" &lt; "scout" prieskumník &lt; starofr. "escoute" &lt; lat. "auscultare"= načúvať) je výchovné hnutie/systém mládeže zamerané na celkový rozvoj osobnosti mladého človeka. Má výrazné filantropické, humanistické a kozmopolitné črty. Svoj výchovný zámer sa snaží dosiahnuť tzv. skautskou metódou, ktorá zahŕňa 7 prvkov:
Skauting využíva zmysel mladých ľudí pre romantiku a priateľstvo. Vychováva ich aj v rôznych praktických zručnostiach, k pevnej vôli, dôveryhodnosti a čestnosti, tímovej práci, vodcovským zručnostiam, zodpovednosti za seba a okolie, osobnej iniciatíve a pod.
V súčasnosti má vyše 50 miliónov členov vo všetkých krajinách sveta okrem 6 totalitných štátov.
Dejiny.
V roku 1902 americký spisovateľ', maliar a zálesák Ernest Thompson Seton založil prvú chlapčenskú tábornícku organizáciu Woodcraft Indians (v preklade Indiáni lesnej múdrosti). Napísal množstvo kníh, ktoré roz­právajú o zaujímavom živote v prírode (Dvaja divosi, Zálesák Rolf, Zvitky brezovej kôry, ...). Neskôr začal aktívne podporovať skautské hnutie;
Skauting rozbehol až britský generál búrskych vojen R.S.S. Baden-Powell v roku 1907 svojím experimentálnym táborom na ostrove Brownsea na juhu Anglicka. Baden-Powellova kniha "Scouting for boys" (Skauting pre chlapcov) sa okamžite stala bestsellerom a patrí k najpredávanejším knihám 20. storočia. O pôvodne chlapčenské hnutie rýchlo prejavili záujem aj dievčatá, a tak sa stalo univerzálnym hnutím pre všetkých mladých ľudí, ktoré sa lavínovito šírilo do celého sveta a dodnes je skautská organizácia najväčšou mládežníckou organizáciou na svete.
V Česku sa skauting šíril po vplyvom A. B. Svojsíka už od roku 1911. V roku 1914 bola založená skautská organizácia Junák – český skaut. Na Slovensku, ktoré bolo v tom čase súčasťou Uhorska, vznikol prvý (maďarský) skautský oddiel v Komárne v roku 1913. Slovenské skautské oddiely začali vo výraznej miere vznikať až po 1. svetovej vojne. V prvej česko-slovenskej republike sa sformovalo viacero skautských organizácií, líšiacich sa na konfesijnom, národnostnom či sociálnom základe. Existovali napr. katolícki skauti, evanjelickí skauti, židovskí skauti (Hašomer Hacair), ale dokonca aj komunistami podporovaní tzv. Spartakovi skauti práce. Najväčšou a najdôležitešou jednotiacou organizáciou však bol Zväz junákov skautov republiky česko-slovenskej.
Roku 1938 slovenská vláda skautské organizácie zakázala (roku 1940 aj vláda v protektoráte Čechy a Morava). Časť katolíckych skautov bola transformovaná do Hlinkovej mládeže. Väčšina skautov však kolaboráciu s režimom odmietala a mnohé skautské skupiny – najmä v Česku – vyvíjali aj intenzívnu podzemnú odbojovú činnosť proti nacistom.
Po skončení vojny roku 1945 obnovila celoštátna organizácia Junák (na Slovensku Slovenský Junák) svoju činnosť s masovou odozvou mládeže. Komunistický prevrat v roku 1948 však spôsobil rýchly zákaz slobodymilovnej skautskej činnosti a vznik štátom preferovanej komunistickej Pionierskej organizácie Československého zväzu mládeže. Skautskí činovníci boli perzekuovaní, zatváraní či dokonca popravovaní v rámci stalinistických procesov v 50-tych rokoch.
V roku 1968, v rámci Pražskej jari, bol skauting (Junák) v Česko-Slovensku znova povolený, no len nakrátko, lebo v roku 1970 ho normalizačný tlak zakázal. Definitívne obnovený bol skauting po nežnej revolúcii roku 1989.
Zánik Česko-Slovenska priniesol vznik samostatnej organizácie Slovenský skauting (SLSK), ktorá je dodnes jedinou veľkou skautskou organizáciou pre mladých ľudí bez rozdielu národnosti. Najviac členov Slovenského skautingu je slovenskej a rómskej národnosti, členovia sú organizovaní v skautských zboroch. Slovenský skauting je členom hlavných svetových skautských organizácií WOSM a WAGGGS. Okrem SLSK na Slovensku funguje ešte Zväz skautov maďarskej národnosti (ZSMN), ktorý však členom svetových organizácií nie je a zameriava sa skôr na úzku spoluprácu so skautmi v Maďarsku. Medzi SLSK i ZSMN sú však priateľské a bratské vzťahy a neexistujú medzi nimi žiadne spory.
Novodobá história slovenského skautingu prechádzala búrlivými fázami obnovovania činnosti, prispôsobovania programu potrebám dnešnej mladej generácie, vyjasňovania si vlastnej identity a princípov. Dnes je slovenský skauting silnou stabilizovanou organizáciou, s moderným programom a aktivitami a zároveň neslabnúcim dôrazom na univerzálne skautské hodnoty.