Čierťažský potok (prítok Breznického potoka)

Čierťažský potok je potok v regióne Zemplín, v jeho južnej oblasti Dolný Zemplín, na území obcí Priekopa a Vojnatina, v okrese Sobrance v Košickom kraji. Je ľavostranným prítokom Breznického potoka, v povodí Uhu; má dĺžku . Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-30-06-756. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Východoslovenská pahorkatina, geomorfologický podcelok Podvihorlatská pahorkatina.
Začiatok.
Začína sa v nadmorskej výške v poľnohospodárskom extraviláne v ráztoke Kruhovského potoka, na území obce Priekopa, v okrese Sobrance, v geomorfologickom celku Východoslovenská pahorkatina, v geomorfologickom podcelku Podvihorlatská pahorkatina. Severnejšie rameno pod ráztokou nesie názov Čierťažský potok a južnejšie rameno pod ráztokou pokračuje s názvom, ktoré niesol materský potok i nad ráztokou Kruhovský potok.
Opis toku.
Z ráztoky tečie juhozápadozápadným smerom poľnohospodárskym extravilánom, striedavo lemovaný pásom príbrežnej vegetácie, pravým brehom obmýva pasienok a vinicu "Pod vinicami", nižšie trvalý trávny porast "Rožok", ďalej pole "Čierťaž", v nadmorskej výške vteká na obecnú hranicu medzi obcou Priekopa a obcou Vojnatina, ktorú sleduje až po nadmorskú výšku , kde ju opúšťa, pokračuje územím obce Vojnatina a po krátkom úseku v poľnohospodárskom extraviláne v nadmorskej výške ústi do Breznického potoka na severnom okraji nevýrazného vrchu "Tibavská tabla" ako jeho ľavostranný prítok. Breznický potok ďalej ústi do Kruhovského potoka v povodí Uhu, čiže do južnejšieho ramena Kruhovského potoka, ktoré vzniklo rozdelením pod ráztokou v nadmorskej výške ; toto rameno i pod ráztokou nesie názov "Kruhovský potok". Čierťažský potok nemá prítoky.
Čierťažský potok sa začína v ráztoke Kruhovského potoka a horný úsek toku preteká v poľnohospodárskom extraviláne obce Priekopa, kratšiu dolnú časť toku tečie v poľnohospodárskom extraviláne obce Vojnatina vrátane ústia, v okrese Sobrance, v Košickom kraji, v geomorfologickom celku Východoslovenská pahorkatina, v geomorfologickom podcelku Podvihorlatská pahorkatina.
Pôvod názvu.
Názov potoka Čierťažský potok má pôvod v názve poľa "Čierťaž" v obci Priekopa, ktorého južný okraj svojim pravým brehom vodný tok obmýva. Z toponyma "Čierťaž" rozšírením o formant "-ský" a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom "menší prirodzený vodný tok" bolo utvorené dvojslovné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou zložený z prídavného mena a z podstatného mena) "Čierťažský potok" ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii.
Názov poľa "Čierťaž" má pôvod v pôvodnom význame apelatíva "čierťaž" v stredovekej slovenčine: "pôda získaná vyklčovaním lesa" a neskôr i "hraničná čiara, hranica", čo bol v stredoveku veľmi častý identifikačný prvok pri opise pozemkov, resp. pri opise priebehu ich hraníc v lesnom priestore. Motivantom pomenovacieho procesu v čase pomenovania dnešného poľa "Čierťaž" bol charakteristický výskyt čierťaží v priestore pomenúvaného geografického objektu. Klčovanie lesa bol jeden zo stredovekých spôsobov odlesňovania, transformácie lesných pozemkov na kultúrnu pôdu - poľnohospodárske pozemky. Apelatívum "čierťaž" je v súčasnej slovenčine vysunuté na okraj slovnej zásoby; porovnaj aj hydronymá napr. Čierťaž (prítok Lehotského potoka), Čierťaž (prítok Zázrivky), Čierťažský potok (prítok Zbojského potoka), Čertižnianka.
Hydronymum Čierťažský potok bolo štandardizované v roku 1990. Najstarší doložený písomný záznam názvu obce Priekopa je z roka 1418 a obce Vojnatina je z roka 1336.