Veľké Solisko

Veľké Solisko (; , , ) je vrch v Tatrách na Slovensku. Leží v Soliskovom hrebeni nad Štrbským Plesom, približne západne od Popradu. 
Názov.
Pôvodne sa tak volalo jedno miesto na úpätí štítu, kde pastieri ukladali soľ pre ovce alebo kravy. Kartografovia pravdepodobne nepoznajúc miestne reálie pomenovali najprv celý juhovýchodný hrebeň Furkotského štítu ("Solisko, Solnisko, hrebeň Soliska, Soliskový hrebeň, Graň Soliska, Soliskograt, Szoliszkógerinc") a potom s prívlastkami aj vyvýšeniny a depresie hrebeňa. Donedávna sa názov Veľkého Soliska vzťahoval aj na Prostredné Solisko, ktoré bolo pokladané za jeho vedľajší vrchol.
Iná verzia predpokladá, že pravdepodobnejším základom sa javí staré nemecké sloveso "slitan, salitan, salitjen, salen" – ťažiť. Práve z tohto slovesa mohol vzniknúť pre baníkov, ktorí v tejto oblasti dolovali rudy, zrozumiteľný názov "Salenberg" – hora, v ktorej sa ťaží. Podľa tejto teórie, neskôr, keď sa prestalo v tejto oblasti baníčiť, posunula sa do tvaru "Salzenberg", ktorý bol preložený do slovenčiny v podobe Solisko. 
Poloha.
Nachádza sa v strednej časti Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a na katastrálnom území obce Štrba. Najbližším sídlom je južne situované Štrbské Pleso, rovnakým smerom sa nachádza aj Tatranská Štrba a Štrba, juhozápadne Važec, západne Podbanské, juhovýchodne Vyšné Hágy a Nová Polianka, východne Starý Smokovec a severozápadne poľské mesto Zakopané. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku a hrebeňom prechádza hranica národných prírodných rezervácií Furkotská dolina a Mlynická dolina.
Opis.
Veľké Solisko je najvyšší vrchol Soliskového hrebeňa, ktorý vybieha južným smerom z Furkotského štítu () v krivánskej rázsoche, vedúcej z Čubriny () v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier na juhozápad na dominantný Kriváň (). Je fakticky prvý významnejší samostatný štít v Soliskovom hrebeni od Bystrého sedla, medzi Predným soliskovým zárezom (Prednou soliskovou kopou) a Soliskovou lávkou (Prostredným Soliskom). Vlastný vrchol tvorí dvojmetrový skalný blok v podobe hríba. Zrázy štítu spadajú do Mlynickej doliny a Furkotskej doliny, ktorými zo štítu odteká prebytočná voda. Západným smerom leží Vyšné a Nižné Wahlenbergovo pleso, ktorými voda prúdi Furkotským potokom do Bieleho Váhu. Severozápadne leží Capie pleso a východne Nižné Kozie pleso, cez ktoré odteká voda z východných svahov potokom Mlynica v povodí rieky Poprad. 
Západným smerom sa nachádza Ostrá veža (), Jamská kopa (), Kriváň (), Krátka (), Ostrá () a Krížna (), severným Hrubá kopa (), Nefcerské veže (), Bystrou lávkou oddelený Furkotský štít (), Hrubý vrch (), Štrbský štít () a Kôprovský štít (), východným Hlinská veža (), Rysy (), Kôpky (), Satan () a Malá Bašta () a južným Patria (), Štrbské Solisko (), Predné Solisko () a Sedielková kopa (). Na vrchol nevedie značený turistický chodník, no severne prechádza Bystrou lávkou značený chodník z Mlynickej do Furkotskej doliny.
Výhľady.
Turisticky neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Viditeľné sú mnohé vrcholy a okolité doliny Vysokých Tatier, no tiež Volovské vrchy, Spišsko-gemerský kras, Kozie chrbty, Nízke Tatry, Veľká Fatra a časť Oravských Beskýd.
Prístup.
Štít sa nachádza na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku a nevedie naň značený turistický chodník. Výstup naň je možný len s horským vodcom. Blízkym sedlom však vedie žlto značený chodník Mlynická dolina – Furkotská dolina. 
Prvovýstup.
Prvý na vrchole bol Karol Englisch s vodcom Pavlom Spitzkopfom st. 19. júla 1903. Vystúpili z Furkotskej doliny. Vtedy Englisch pomenoval Veľké Solisko podľa neznámej osoby Anniným štítom: "Annaspitze, Annacsúcs, Annaturm, Annatorony". V zime dňa 12. januára 1912 na vrchole boli prví Julius Andreas Hefty a Lajos Rokfalusy.