Vlas (hlava)

Vlas (lat. "capillus") je druh chlpu, ktorý rastie na lebečnej klenbe človeka. 
Vlasy majú rôznu prirodzenú farbu a tvar (vlnitý, rovný...) v závislosti od veku, rasy, ročného obdobia a pod. Ich úprava a umelé zafarbenie závisí od prevládajúcej módy, vkusu nositeľa, veku, ročného obdobia, geografickej oblasti a pod. 
Vlasy rastú rýchlosťou približne 1 cm za mesiac. Na hlave má priemerný človek okolo 120 000 vlasov. Presný počet závisí od počtu vlasových folikulov, ktorý je daný pred narodením.
Stavba.
Ľudský vlas sa skladá z dvoch základných častí: vlasový stvol (scapus pili), ktorý vyčnieva nad pokožku, a koreň vlasu (radix pili), ktorý sa nachádza pod jej úrovňou. Najhlbšou časťou koreňa je tzv. vlasová cibuľka (bulbus), nad ňou nasleduje zvyšok koreňa. Cibuľka je obalená vlasovými pošvami (dvomi epitelmi a jedným väzivom); dohromady sa koreňu a okolo obalenej pošve hovorí vlasový folikul. Jeho súčasťou sú aj mazové a potné žľazy a cievne zásobenie.
Vlasový stvol sa skladá z troch vrstiev: kutikuly, kortexu a meduly.
Vlastnosti.
Z chemického hľadiska vlasy obsahujú uhlík (49%), vodík (6%), kyslík (23%), dusík (17%), síra (4%), železo, meď, zinok, jód, 20 rôznych druhov aminokyselín, proteíny, lipidy (napr. cholesterín ) a vodu (asi 12% hmotnosti vlasu). Pôvodne mäkká buničitá bielkovinová hmota prekeratín sa keratinizáciou alebo rohovatením mení na pevnú hmotu keratín. Pomocou proteínového zloženia jediného vlasu je možné identifikovať človeka.
Zaujímavosťou je, že vlas má podobnú pevnosť ako kevlar, čo znamená, že jediné vlasové vlákno dokáže udržať 100 gramové závažie. Priemer vlasu je zhruba 18 µm–180 µm.
Medzi fyzikálne vlastnosti vlasu patrí pevnosť, pružnosť, ťažnosť, nasiakavosť, odolnosť proti vonkajším tlakom, kapilárna schopnosť, elektrický náboj. Nasiakavosť je určená mierou poškodenia vlasu. Čím viac je vlas poškodený, tým viac vody nasáva. Vo vlase obsiahnutý keratín pri kontakte s vodou napučí a vlas tak zväčšuje svoj objem až o 10-15 %.
Farba vlasov.
Farba vlasov závisí predovšetkým od množstva, charakteru a rozmiestneniu pigmentu vo vlasovom stvole. Pigment vlasu (melanín) vzniká v bunkách (melanocytoch), odkiaľ sa farbivo presúva do drene a kôry vlasu. Melanocyty produkujú buď čierny pigment (eumelanín), alebo žltý pigment (feomelanín). Kombináciami týchto melanínov sú vytvárané rôzne farebné odtiene. Najbežnejšia je čierna farba vlasov, najmenej častá je farba ryšavá, ktorá býva dedičná.
Šedivenie vlasov.
Šedivenie vlasov je spôsobené postupným znížením tvorby melanínu a patrí k fyziologickým prejavom starnutia. Začína v rôznom veku, najčastejšie v treťom alebo štvrtom desaťročí života, je závislé predovšetkým na dedičnosti. V niektorých rodinách ich členovia úplne zošedivejú veľmi skoro, inde sa naopak šedivenie vyskytuje len vzácne. Niekedy za šedivením nestojí genetika a starnutie, ale niektoré choroby, lieky a u detí podvýživa. Mechanizmus fyziologického šedivenia vlasov nie je úplne objasnený, jedná sa o znižovanie aktivity melanocytov a ich postupný zánik, pravdepodobne sa tu zúčastňujú aj poruchy prekrvenia.
Rast.
Rast, zanikanie a výmena vlasov a chĺpkov prebiehajú pravidelne už od detstva. Najčastejšie vzhľadové a fyzikálne zmeny prekonáva tvorba vlasov až do puberty, potom sa už vlasy menia pomerne málo. Je veľmi pravdepodobné, že počet vlasových mieškov je určený pri narodení a človek musí s ním vystačiť po celý život. Udáva sa, že na hlave je asi 100 000 vlasov a denný prírastok je asi 0,3 až 0,4 mm. Počas rastu každý vlas prechádza striedavými obdobiami rastu a pokoja. Po ukončení tohto cyklu vlas vypadne. Denne vypadne človeku približne 100 až 200 vlasov.
Fáza rastu.
Na začiatku rastovej fázy, ktorá trvá pri každom vlase okolo 3 rokov, stimuluje vlasový koreň rast vlasovej cibuľky a potom drieku.
Fáza pokoja.
Počas pokojovej fázy (trvajúcej u vlasov približne 3 mesiace) sa vlasová cibuľka posunie hore a vlas vypadne. Nový vlas začína rásť v tom istom folikule.