burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Čajkov

Čajkov je obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec Čajkov leží v severnej časti Levického okresu, neďaleko rieky Hron. Je súčasťou Nitrianskeho kraja. Čajkovský chotár má rozlohu 2394 ha. Prevažnú časť tvoria hrebene a svahy Štiavnických vrchov. Obec patrí do Tekovského regiónu.
Kultúra a zaujímavosti.
Kultúra.
Dodnes je možné vidieť v uliciach Čajkova tradičný tekovský kroj a počuť mäkký typ stredoslovenského nárečia — tzv. čilejkárske nárečie. Aj v dnešnej dobe v obci prežíva remeslo zhotovovania náročných a bohato zdobených krojov. Krojované bábiky z Čajkova sú obľúbeným suvenírom pre domácich, ale aj zahraničných hostí.
Každoročne sa v obci konajú dožinkové slávnosti „Čajkovské vinobranie“, ktorých súčasťou je prehliadka folklórnych súborov spojená s prezentáciou ľudových remesiel a ochutnávkou tradičných jedál Tekovského regiónu. 
Vinohradníctvo.
Obec Čajkov je známa svojimi vinohradmi a produkciou vína. Vinohradníctvu a pestovaniu hrozna sa venuje väčšina obyvateľov, aj keď pre mnohých z nich už nemá táto činnosť existenčný význam. Čajkovské vinohrady sú súčasťou "Nitrianskej kráľovskej vínnej cesty".
Každý rok v jarných mesiacoch sa v Čajkove koná "Oblastná degustácia vín", ktorú organizuje miestny vinohradnícky spolok v spolupráci s obecným úradom.
Turistika.
Štiavnické vrchy boli v roku 1979 vyhlásené za Chránenú krajinnú oblasť (CHKO). Do tejto oblasti bola zahrnutá aj severná časť katastrálneho územia Čajkova. Krásy prírody sprístupňuje turistom náučný chodník „Čajkovské bralie“.
Občianska vybavenosť.
V obci sa nachádza obecný úrad, kultúrny dom, poštový úrad, rímskokatolícky kostol sv. Mikuláša, fara, základná škola pre ročníky 1-9, materská škola a školská jedáleň, tenisové kurty, futbalové ihrisko, telocvičňa, zubná ambulancia, cintorín a dom smútku, Vinohradnícke múzeum a Dom ľudových remesiel.
Čaka (okres Levice)

Čaka je obec na Slovensku v okrese Levice. V obci sa nachádza významné archeologické nálezisko čakanskej kultúry z mladšej doby bronzovej (názov kultúry je odvodený od názvu tejto obce).
Dejiny.
V minulosti administratívne patrila do Tekovskej župy, okresu Vráble. Po oslobodení bola začlenená do okresu Želiezovce v Nitrianskom kraji a od roku 1960 do okresu Levice, kraj Západoslovenský.
Obec Čaka patrí medzi významné archeologické lokality na Slovensku. Najstaršie osídlenie tohto územia datovali archeologické nálezy do obdobia neolitu. Rovnako tu boli zistené aj nálezy z eneolitu, doby bronzovej, ako aj sídliska z obdobia Veľkej Moravy.
Prvá písomná zmienka o obci „"Cheke"“ je z roku 1287. 
V rokoch 1874 - 1894 tu pôsobil Martin Čulen, jeden zo zakladateľov Matice slovenskej, ktorý má v obci pamätnú izbu a bustu. Je tu aj pochovaný. Medzi ďalšie významné osobnosti obce patria Jozefína Sablaková, Július Mesároš, Ľudovít Petrík, Matilda Schroifová-Mesárošová.
V rokoch 1950-1951 bola Archeologickým ústavom SAV preskúmaná mohyla v lokalite „Kopec“. Bojovnícky hrob z mladšej doby bronzovej bol zaradený do obdobia kultúry popolnicových polí a podľa charakteristických nálezov (hranená keramika napodobňujúca kovový lesk, bohatý výstroj a bohatá výzbroj bojovníka) sa stal základom k vyčleneniu samostatnej kultúry – čakanskej (čačianskej) kultúry. 
V minulosti patrila administratíva do Tekovskej župy, okres Vráble. Po vojne bola začlenená do okresu Želiezovce a od roku 1960 do okresu Levice, Západoslovenský kraj.
Názov.
Vývin názvu obce
Čata

Čata môže byť:
Čata (okres Levice)

Čata je obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec leží vo východnej časti Podunajskej nížiny a v južnej časti Ipeľskej pahorkatiny na nízkej pravobrežnej nive a terasách rieky Hron. 
Dejiny.
Staršie osídlenie v chotári obce potvrdzujú archeolgické nálezy sídlisk z neolitnej volútovej kultúry, eneolitnej s kanelovanou keramikou, maďarovskej kultúry zo staršej doby bronzovej, žiarových hrobov z halštatskej doby, sídlisk z laténskej, rímsko-barbarskej a slovanskej po dobu veľkomoravskú. Prvá písomná zmienka o obci (Chatka) je z roku 1386. Patrila kláštoru paulínov v "Máriacsaláde", časť obce benediktískemu opátstvu v Čajakove. Po zrušení paulínskej rehole pripadla správe verejných základín. Obyvatelia sa zoberali hlavne poľnohospodárstvom a vinohradníctvom, za prvej ČSR pracovali ako robotníci na veľkostatkoch a zaoberali sa aj košikárstvom a tkáčstvom. V rokoch 1938-45 obec pripojili k Maďarsku. V roku 1947 presídlili časť maďarského obyvateľstva do Maďarska. Miestna časť "Gen" (Guen, Gen) sa písomne uvádza v roku 1247, osada patrila prepoštsvu v Šahách, rodine "Hunt-Poznanovcov", neskôr kláštoru v Máriacsaláde.
Demandice

Demandice sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec leží v Ipeľskej pahorkatine v doline potoka Búr. 
Názov.
Názov pochádza z osobného mena Damian, ktoré sa v slovenčine vyskytuje aj v podobe Demen alebo Demän.
Dejiny.
Staršie osídlenie v chotári obce potvrdzujú archeolgické nálezy eneolitného sídliska s kanelovanou keramikou, sídlisk z neolitnej volútovej kultúry, sídliska čačianskej kultúry z mladšej doby bronzovej a slovanského pohrebiska z 10. - 12. storočia. Prvá písomná zmienka o obci (Damian) je z roku 1270. Patrila rodine "Demandickovcov", v 18. storočí rodine "Grassalkovichovcov" a "Agátsovcov", v 19. storočí rodine Simonyiovcov, Benyovszkyovcov, Polugyayovcov a iným rodinám. Po roku 1918 sa do obce prisťahovalo viacero rodín zo stredného Slovenska. Obyvatelia sa zoberali hlavne poľnohospodárstvom a vinohradníctvom, neskôr aj košíkarstvom, tkáčstvom a výrobou metiel. V rokoch 1938-44 obec pripojili k Maďarsku. Miestna časť "Hybec" (Hebech) sa písomne uvádza v roku 1276, obec patrila tunajším zemanom.
Devičany

Devičany sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Dolná Seč

Dolná Seč je obec na Slovensku v okrese Levice.
Obyvateľstvo.
Jazykové zloženie.
Jazyk v domácnosti.
spolu: 417 obyv.
Dolné Semerovce

Dolné Semerovce je obec na Slovensku v okrese Levice.
Dejiny.
Obec Dolné Semerovce vznikla v roku 1260 v časoch vlády kráľa Bela IV. Obyvatelia sa venovali hlavne poľnohospodárstvu. Darilo sa a stále sa výborne darí obilninám, viniču a ovocným stromom. Vpádom Turkov bolo pôvodné územie Dolných Semeroviec zničené. Občania našli záchranu v kamenných pivniciach za kopcom Dobok, kde v roku 1715 založili novú obec. Na pôvodnom mieste ostala len osada Pustá Ves. O silnom duchovnom založení miestneho obyvateľstva svedčí fakt, že bola do konca druhej svetovej vojny sídlom Rádu milosrdných sestier. Zachoval sa kláštor milosrdných sestier zo 17. storočia, ktorý slúžil ako nemocnica. V rámci Akcie R sem boli presťahované rehoľné sestry z mnohých častí Slovenska. V súčasnosti v tejto budove sídli obecný úrad. Rímskokatolícky kostol sv. Jána Krstiteľa z konca 18. storočia je bohato zdobený sakrálnymi pamiatkami. V roku 1860 na ňom prebehla rekonštrukcia. Svojou krásou zaujme pomník Károlya Viszolajszkého v miestnom cintoríne, no aj pamätník v strede obce. V poslednom období sa darí rozvoju agroturistiky, najmä chovu jazdeckých koní.
Dolný Pial

Dolný Pial je obec na Slovensku v okrese Levice.
Domadice

Domadice sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Dejiny.
Podľa Urbarium z roku 1767 sídlili v Domadiciach šľachtické rody ako Bottlik, Bodonyi, Dalmady, Pomothy, Lehoczky, Sembery, Szabadhegyi, Sántha a Halácsy.
Drženice

Drženice sú obec na Slovensku v okrese Levice. Súčasťou obce je aj miestna časť Kmeťovce, ktoré pod obec patria od roku 1973.
Farná

Farná je obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec leží na pravom brehu rieky Hron v dolnohronskej nížine, na križovatke štátnych ciest Želiezovce-Nové Zámky a Levice-Štúrovo. Severovýchodne od vrchu Sporné sa nachádza samota Pereš, prístupná po spevnenej ceste z obce.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1156, kde sa uvádza ako Fornod a patrila do Tekovskej župy. V listine z roku 1283 sa obec uvádza pod menom Furnod a do roku 1848 bola súčasťou Ostrihomského arcibiskupského panstva. V súčasnosti patrí obec do okresu Levice, kraj Nitra.
Hontianska Vrbica

Hontianska Vrbica (v minulosti "Hontianske Ďarmoty", ) je obec na Slovensku v okrese Levice.
Hontianske Trsťany

Hontianske Trsťany (, v minulosti len "Nádas") sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Dejiny.
Hontianske Trsťany boli majetkom Hontianskeho hradu, v roku 1267 kráľ Belo IV. daroval tunajšie majetky hontianskym hradným jobagiónom. Od roku 1245 tu malo majetky i šahanské prepošstvo. V roku 1318 povolil arcibiskup Tomáš tunajšiemu zemepánovi, aby mohol postaviť kaplnku. Podľa tureckého daňového súpisu z roku 1664 sa obec volala Nádazs a mala 30 poplatníkov, medzi rozšírené priezviská patrili: Petrík, Matus a Kuna. Čo sa týka školy, najstaršia vizitácia je zaznamenaná z 30. júna 1692. Škola mala dve miestnosti, pričom v prvej sa vyučoval prvý stupeň a v druhej zvyšok. Po ústupe Turkov kráľ Leopold I. daroval Trsťany jezuitskej reholi. Neskôr, v roku 1776 ich kráľovná Mária Terézia darovala vtedy zriadenému banskobystrickému biskupstvu. Obec mala mlyn a kostol sv. Bartolomeja z roku 1759. Jej obyvatelia sa zaoberali najmä poľnohospodárstvom. K obci patria samoty Hlina a Rovne. V roku 1995 oslávila obec 750. výročie prvej písomnej zmienky.
Horná Seč

Horná Seč () je obec na Slovensku v okrese Levice.
Horné Semerovce

Horné Semerovce sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec leží na juhovýchodnom okraji Ipeľskej pahorkatiny v doline potoka Štiavnica. 
Dejiny.
Staršie osídlenie v lokalite obce potvrdzujú archeolgické nálezy pohrebiska z doby bronzovej. Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1276 (pribi viri de Zemered). Bola zemianskym majetkom, v 14. storočí patrila rodine "Konyovcov" z rodu "Kacsics", od 18. storočia rodine "Hellenbachovcov", v 19. storočí rodine "Földváryovcov" a "Ivánkovcov". Obyvatelia sa zoberali hlavne poľnohospodárstvom. V rokoch 1938-44 obec pripojili k Maďarsku.
Horné Turovce

Horné Turovce ("po maďarsky Felsőtúr)" sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Horný Pial

Horný Pial je obec na Slovensku v okrese Levice
Polohopis.
Obec Horný Pial sa nachádza 15 km juhozápadne od okresného mesta Levice vzdušnou čiarou. Susedí s katastrami obcí Lok, Bajka, Dolný Pial, Beša, Iňa a Jesenské Údolie. Najvvyšším bodom obce je na južnej strane historická kaplnka (208 m n. m.) a najnižšie miesto sa nachádza v blízkosti chotára obce Bajka (166 m n. m.). Obec Horný Pial leží na východných svahoch Pohronskej pahorkatiny na terasách rieky Hron. Povrch katastra je len v malej miere kopcovitý a spádovitý smerom na východ. Povrch odlesneného chotára tvoria treťohorné uloženiny s pokrovom spraše. Má černozemné a hnedozemné pôdy.
Prírodné podmienky.
Vodstvo.
Cez obec preteká nízkokapacitný recipient smerom od Dolného Pialu na sever, prameniaci na parcele „Močariská“. Tok z tohoto prameňa ústi do neďaleko tečúceho Hrona.
Klíma.
Kataster obce sa nachádza v mierne suchom pásme s priemernou ročnou teplotou vzduchu 9 °C. V letných mesiacoch pripadá cca 25 °C na 60 dní a v zimných mesiacoch cca 0 – 1 °C na 40 dní počas daného obdobia. Priemerné ročné zrážky sa pohybujú okolo 660 – 680 mm, a to v zime cca 300 mm a počas vegetačného obdobia spadne 360 – 380 mm.
Dejiny.
Najstarší dokument, v ktorom je doložený názov tejto obce, pochádza z roku 1209 a spomína ju pod názvom PELLY. Pánom usadlosti sa stal od roku 1251 Albert, syn zemianskj rodiny BOLYÁRA-PÉLYIHO, a dostala názov Bolyár Pélyi. Neskôr ju prevzali pod svoju správu rodiny Hunyadiovcov z Kálnej a z časti aj Majthényiovci.
Meno obce sa ďalej spomína v písomnostiach z roku 1484 (Egyhazaspel) z čias tureckej nadvlády (v rokoch 1543 – 1583), keď aj samotní usadlíci boli daňovými platiteľmi.
Okolo roku 1550, keď vznikol urbársky zákon, sa objavili spisy po rodine PÉLYI.
Posledné dokumenty z obdobia feudalizmu (po rodine Hunyadiovcov) boli objavené v nitrianskom archíve – tzv. súpis poddaných z čias Márie Terézie (cca rok 1770), ktorý podával konkrétny prehľad o obyvateľoch a konkrétnych obhospodarovaných plochách pôdy. Koncom 18. storočia sa stretávame aj s posledným názvom obcie Pial, resp. Horný Pial, ktorý sa zachoval až do súčasnosti.
Hrkovce

Hrkovce sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec leží v Ipeľskej pahorkatine na mokrej zaplavovanej nive rieky Ipeľ a potoka Štiavnička. 
Dejiny.
Staršie osídlenie v lokalite obce potvrdzujú archeolgické nálezy z obdobia paleolitu, eneolitného sídliska s kanelovanou keramikou, sídliska laténskeho a slovanského z doby veľkomoravskej. Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1156 ("Gyrki"), keď tunajší desiatok pripadol Ostrihomskej kapitule, ktorá v roku 1279 získala takmer celú obec. Od roku 1512 obec uvádzajú pod názvom "Gyerk". V roku 1552 Turci obsadili celé okolie a obec veľmi poškodili. Hoci s veľkými stratami, Hrkovce vyše 130-ročné panovanie Turkov prežili. V roku 1664 už mohli Turci zdaniť len 88 osôb obce (mužov nad 15 rokov). V strede obce stál už v 12. storočí kostol, ktorý v roku 1808 padol za obeť požiaru. Spolu s ním zhorela aj väčšina domov so slamenou strechou. Obyvatelia sa zoberali poľnohospodárstvom, vinohradníctvom a rybolovom. Neskôr sa tu rozšírilo košikárstvo. V rokoch 1938-44 bola obec pripojená k Maďarsku. Od 1. januára v roku 1980 ju pričlenili k Šahám, ale od 1. apríla v roku 1998 sa opäť stala samostatnou obcou.
Hronovce

Hronovce sú obec na Slovensku v okrese Levice. Obec vznikla v roku 1968 zlúčením obcí Čajakovo (starší názov Lekér), Domaša a Vozokany nad Hronom.
Hronské Kľačany

Hronské Kľačany sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Hronské Kosihy

Hronské Kosihy () sú obec na Slovensku v okrese Levice, v Tekovskom regióne.
Dejiny.
Obec Hronské Kosihy je doložená v roku 1294 ako Kezw, neskôr Koszihy (1773), Hronské Kosihy (1920), maď. Garamkeszi. Patrila zemanom z Kalnej, v rokoch 1388-1848 panstvu Levice. V roku 1618 ju ovládli Turci. V roku 1601 mala 45 domov, v roku 1720 mala 15 daňovníkov (krčmu), v roku 1828 mala 74 domov a 499 obyvateľov. Obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom. V roku 1939 založili vodné družstvo. Po oslobodení nastal rozvoj obce.
Iňa

Iňa je obec na Slovensku v okrese Levice.
Ipeľské Úľany

Ipeľské Úľany (v minulosti "Fedýmeš", ) sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Ipeľský Sokolec

Ipeľský Sokolec (v minulosti "Sakáloš", ) je obec na Slovensku v okrese Levice.
Jabloňovce

Jabloňovce sú obec na Slovensku v okrese Levice. 
Polohopis.
Jabloňovce sa skladajú z dvoch častí, Horných a Dolných Jabloňoviec. Cez obec preteká potok Jabloňovka, ľavostranný prítok Sikenice. 
Dejiny.
Obec vznikla v roku 1943 zlúčením Dolného a Horného Almáša. Obec Dolný Almáš sa spomína v roku 1245. Patrila kláštoru v Šahách, od roku 1338 panstvu Levice. V 17. storočí boli majiteľmi Čákiovci, v 19. storočí Esterháziovci a Schoellerovci. Horný Almáš je doložený  v roku 1428. Patril prepošstvu v Šahách, v 17. storočí získali majetky jezuiti a neskôr biskupstvo v Banskej Bystrici. Obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom a vinohradníctvom. Začiatkom 18. storočia je doložené hrnčiarstvo a pivovarníctvo.
Jesenské (okres Levice)

Jesenské ("1945-1992 Jesenské Údolie", ) je obec na Slovensku v okrese Levice.
Jur nad Hronom

Jur nad Hronom je obec na Slovensku v okrese Levice.
Kalná nad Hronom

Kalná nad Hronom je obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec Kalná nad Hronom leží 8 km západne od okresného mesta Levice, na pravom brehu rieky Hron a má rozlohu 3 413 ha. 
Dejiny.
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1209. V tomto čase obec patrila do opátstva v Hronskom Beňadiku. V roku 1613 sa dostala pod správu Turkov.
Obyvateľstvo bolo zamerané na poľnohospodárstvo a chov dobytka. Nachádzal sa tu mlyn a liehovar. V súčasnosti sa obec modernizuje.
V roku 1990 obec splynula s obcou Mochovce.
Obyvateľstvo.
Obec mala podľa sčítania v roku 2021 spolu 2 073 obyvateľov. Z toho tvoria 76 % Slováci, 10 % Maďari a 13% malo nezistenú národnosť.
Kultúra a zaujímavosti.
Pomníky.
Pomník obetiam I. a II. svetovej vojny.
Keť

Keť je obec na Slovensku v okrese Levice. V minulosti sa volala Kvetná.
Krškany (okres Levice)

Krškany ("do roku 1960 oddelene: Malé a Veľké Krškany," ) sú obec na juhozápadnom Slovensku v okrese Levice. Podľa Urbarium s roku 1767 sídlili v Krškanoch šľachtické rody ako Disznóssy, Agardy, Horváthy, Pomothy, Zmeskál, Paulik a Krsák.
Kubáňovo

Kubáňovo (do roku 1948 slovensky "Setich"; maďarsky "Szete") je obec na Slovensku v okrese Levice.
Kukučínov

Kukučínov je obec na Slovensku v okrese Levice. V katastrálnom území obce je prírodná rezervácia Hlohyňa.
Kuraľany

Kuraľany sú obec na Slovensku v okrese Levice. 
Polohopis.
Nachádza sa vo východnej časti Podunajskej pahorkatiny, asi juhojuhozápadne od Želiezoviec.
Geografická poloha obce je 48° 58´ 46´´ severnej šírky, 18° 32´ 26´´ východnej dĺžky.
Obec mala v decembri 2008 530 obyvateľov.
Dejiny.
Archeologické nálezy nasvedčujú, že dejiny osady spadajú až do obdobia mladšej doby bronzovej (500 - 700 pred Kr.). V obci je nález halštatského kostrového, laténskeho a veľkomoravského pohrebiska. Príchod slovanského obyvateľstva sa datuje od 5. storočia. Boli to roľníci, pestovali všetky druhy obilnín, strukoviny, olejniny, ovocie a zeleninu. Takisto chovali ošípané, hovädzí dobytok, ovce a hydinu. Doplnkovým zamestnaním bol rybolov a včelárstvo. K tradičným remeslám patrilo kováčstvo, tesárstvo a hrnčiarstvo.
Obec sa vyvinula ako hromadná cestná dedina. Prvá zmienka je z roku 1223. Do 14. storočia patrila zemanom Kuraliovcom, v rokoch 1330 - 1349 ju vlastnilo ostrihomské arcibiskupstvo. Po tureckom nájazde v 16. storočí spustla. V roku 1612 sem správca majetku Juraj Paluška presídlil obyvateľov slovenskej národnosti z okolia Topoľčian a Chynorian. Svedčia o tom súčasné priezviská Bielikovci, Michlovci, Neviďanskovci, Nestenickí a pod. Obyvatelia boli želiarmi na panskom. Za 200 zlatých ročnej úhrady sa v rokoch 1700 - 1725 vykúpili z roboty. Vtedajšie obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, noví usadlíci sa rýchle aklimatizovali, úrodnosť pôdy zaručovala trvalú obživu. Pôda bohatá na humus i ostatné živiny, priaznivé klimatické podmienky umožňujú pestovať takmer všetky poľnohospodárske plodiny, čo usadlíci dôsledne využívali. Podmienky zaručovali sústavný rozvoj obce. 
V rokoch 1938 - 1945 bola obec pripojená k horthyovskému Maďarsku. Začiatkom roka 1945 sa front priblížil až k rieke Hron. V blízkosti Kuralian stál tri mesiace. Oslobodenie prišlo 27. marca 1945. Presne o 14-tej hodine prišli smerom od Želiezoviec vojská II. ukrajinského frontu. Velil im maršal Sovietskeho zväzu Rodion Jakovlevič Malinovskij.
Názov.
Vývin názvu obce
Symboly obce.
Erb.
Erb obce preberá motív ratolestí z historickej pečate, hlavný erbový motív - tri šípy korení v erbe rodu z Kuralian, presnejšie z jeho klenotu. Vychádzajúc z historickej predlohy má podobu: v modrom štíte zdola dvomi zlatými ratolesťami ovenčené tri zlaté striebrohroté a striebroperé šípy, bočné odklonené. Erb, spolu s pečaťou a vlajkou, tvoria trojicu základných symbolov obce
Lok

Lok je obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec leží na východných svahoch Pohronskej pahorkatiny a na terasách Hrona. Nadmorská výška stredu obce je , chotár je vo výške od 160 do . Rovinný až pahorkatinný povrch odlesneného chotára tvoria treťohorné uloženiny s pokrovom spraše a sprašových hlín. Má hnedozemné a černozemné pôdy. 
Dejiny.
Obec sa spomína v roku 1286. Od 1388 patrila hradnému panstvu Levice. V roku 1601 mala 41 domov, roku 1828 už 89 domov a 589 obyvateľov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom. Pri požiari v roku 1904 zhorelo 104 domov. 
Za I. ČSR pracovali obyvatelia väčšinou ako poľnohospodárski robotníci na veľkostatku Scholler. V rokoch 1938 – 1945 bola obec pripojená k Maďarsku. V roku 1947 sa uskutočnilo presídľovanie občanov maďarskej a slovenskej národnosti. 1948 bol v obci založený ŠM a 1950 JRD. 
Obyvateľstvo 
Podľa sčítania v roku 2021 malo v obci národnosť slovenskú 79%, maďarskú 8% a nezistenú 12%. 
Občianska vybavenosť.
V Loku je novopostavená základná škola s materskou škôlkou. Obec má aj veľký kultúrny dom a vlastné zdravotné stredisko. Účelom športu slúži obecné futbalové ihrisko. 
V súčasnosti sa v Loku postavili tri štvorbytové nájomné byty a uskutočnila sa generálna oprava verejných komunikácií.
Lontov

Lontov je obec na Slovensku v okrese Levice.
Lula (okres Levice)

Lula je obec na Slovensku v okrese Levice.
Málaš

Málaš je obec na Slovensku v okrese Levice.
Malé Ludince

Malé Ludince sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Mýtne Ludany

Mýtne Ludany je obec na Slovensku v okrese Levice.
Nová Dedina

Nová Dedina je obec na Slovensku v okrese Levice. 
Dejiny.
Obec vznikla zlúčením obcí Opatová (v minulosti "Hronské Opatovce", ), Tekovská Nová Ves (v minulosti "Hronská Nová Ves", , ) a Gondovo (v minulosti "Šalmoš, Balvany", ) v roku 1960. Do obce Tekovská Nová Ves bola ešte v 19. storočí začlenená dovtedy samostatná obec Svätý Kríž (, ).
Občianska vybavenosť.
V časti Gondovo sa nachádza moderný Kostol povýšenia sv. kríža z roku 2000.
Nový Tekov

Nový Tekov je obec na Slovensku v okrese Levice.
Nýrovce

Nýrovce sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Ondrejovce

Ondrejovce sú obec na Slovensku v okrese Levice. Susedia s obcou Bajka (cca ) a Tekovské Lužany (cca ). 
Občianska vybavenosť.
Obstarávanie potravín sa orientuje na dva obchody – COOP a súkromný obchod. Každoročne sa usporadúvajú „hody“ s mnohými kolotočmi pre deti. V obci je jedna materská škola.
Pastovce

Pastovce sú obec na Slovensku v okrese Levice a Nitrianskom kraji.
Pečenice

Pečenice sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Plášťovce

Plášťovce sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Dejiny.
10. augusta 1552 sa pri obci odohrala bitka medzi tureckým a cisárskym vojskom pod vedením Teuffela Erazmusa. Bitka sa skončila na druhý deň porážkou cisárskych vojsk, padlo niekoľko tisíc vojakov, medzi nimi aj vacovský biskup Augustin Sbardelatti (Dudith).
Plavé Vozokany

Plavé Vozokany sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Demografia.
Náboženské zloženie.
2011
1910
Podlužany (okres Levice)

Podlužany (v minulosti Podlusan, Podluszány, maď, Berekalja, Dobóberekalja) sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Pohronský Ruskov

Pohronský Ruskov je obec na Slovensku v okrese Levice.
Podľa sčítania v roku 2021 malo v obci 41,8% slovenskú, 45,5% maďarskú, 2,7% rómsku, 0,3% českú a 9,4% nezistenú národnosť.
Občianska vybavenosť.
V obci je rímskokatolícky kostol Ružencovej Panny Márie z roku 1956.
Rybník (okres Levice)

Rybník je obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Leží na prelome juhozápadného okraja Štiavnických vrchov a nivy Hrona, v blízkosti výrazného útvaru nazývaného Slovenská Brána.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka spomína obec pod názvom Scelleus v roku 1075. Z roku 1720 pochádza pečať s vinohradníckym motívom. V roku 1781 získala obec výsadu zemepánského mestečka - jarmočné právo.
Kultúra a zaujímavosti.
Turistika.
Zaujímavosťou v obci je vyvierajúci termálny prameň Teplica, ktorý potom pokračuje ako v zime nezamŕzajúci vodný tok Teplička.
V katastrálnom území obce sa nachádzajú dve významné lokality. Jednou z nich je Kusá Hora, ktorá je súčasťou jedinečného geomorfologického útvaru Slovenskej brány zjazvenej kameňolomom, ktorý sa lokálne nazýva Galiba. Druhou lokalitou je andezitový masív Krivín, ktorý bol v r. 1999 vyhlásený za štátnu prírodnú rezerváciu. Staršie osídlenie lokality dokladá hradisko a popolnicové pole z doby halštatskej, ďalej sídlisko z doby veľkomoravskej.
Kultúra.
Z etnografického hľadiska je obec zaujímavá typickým odevom - tekovský kroj a typickými zvykmi, ktoré patria do tekovského regiónu. Používaním mäkkého typu stredoslovenského nárečia patrí tiež medzi tzv. čilejkárske obce. Výraz "čilej"' znamená "teraz".
V časti Prieložky sa v 60-tych i 70-tych rokoch minulého storočia konali každoročne významné terénne motocyklové preteky. Tieto preteky mali významný celoštátny kredit, nakoľko sa na nich zúčastňovali významní jazdci z Česka i Slovenska, taktiež i zo zahraničia. V súčasnosti opäť funguje aj Automotoklub Rybník, ktorí obnovil svoju činnosť po takmer dvoch desaťročiach. Hlavným cieľom činnosti AMK Rybník je opätovné usporiadanie pretekov na trati na Prieložkách. V súčasnosti prebieha tvorba motokrosovej trate aj s obnovenými pasážami legendárnej trate, na ktorej sa pôvodne jazdievalo. Trať bude mať dĺžku vyše 1 800 m a bude splnať najprísnejšie kritériá motocyklovej federácie.
Literatúra.
Viktor Kiš: Rybník, 2005, Vydavateľstvo KT s.r.o., Komárno, ISBN 80-8056-500-7
Santovka

Santovka je obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec leží v severovýchodnej časti Podunajskej pahorkatiny, konkrétne v centrálnej oblasti Santovskej pahorkatiny geomorfologickej časti Ipeľskej pahorkatiny. Preteká ňou potok Búr, ktorý tu priberá menšie prítoky.
Prístup do obce zabezpečuje cesta II/564 (Levice – Demandice), ako aj cesty III/1572 z Hontianskej Vrbice (napojenie na I/75) a III/1595 z Domadíc (napojenie na I/51 v Žemberovciach). Levice ležia severozápadne, Šahy juhovýchodne, Štúrovo južne a Nitra je vzdialená západne.
Dejiny.
Dejiny Santovky sú úzko späté s minerálnymi prameňmi a tie spomína už listina z roku 1276. Najstaršia písomná zmienka pochádzala z listiny kráľa Bela IV. z roku 1269, ktorá sa však medzičasom stratila. V súčasnosti obec tvoria dve časti; samotná Santovka a miestna časť Malinovec, pôvodne nazývaná Maďarovce. Hoci prvé písomné zmienky o osade Maďarovce pochádzajú až z roku 1245, archeologické nálezy zo staršej doby kamennej zaradili Santovku na mapu významných lokalít. Podľa početných a jedinečných nálezov zo staršej doby bronzovej (2000 – 1450 pred Kr.) bola pomenovaná Maďarovská kultúra. Nálezy z neskorších období potvrdzujú kontinuitu osídlenia atraktívnej lokality od doby kamennej, nakoľko sa tu našli tak štiepané kamenné nástroje, ako aj nálezy po pobyte najstarších roľníkov (Kultúra so západnou lineárnou keramikou a Lengyelsko – badenská kultúra). Vlastnou kultúrou je doložená doba bronzová, potvrdená nálezmi keramiky s lesklým povrchom, hrkálky, lyžice a iných úžitkových predmetov, nástrojov z pazúrika, kremenca a obsidiánu. Poľnohospodárska osada tu bola v stredoveku. 
Obe časti sa spojili v roku 1964 a používajú spoločný názov Santovka. Je známa tak kvôli histórii, ako aj, a to v modernej dobe najmä, zásluhou uhličitých a termálnych prameňov. Tie podnietili vznik kúpeľov i rekreačnej oblasti. V blízkosti potoka Búr sa nachádzajú chránené prírodné výtvory – travertíny, Tufová kopa a travertínové jazierka. Minerálnu vodu ľudia spočiatku len pili a získala mnoho ocenení po celej Európe, neskôr však prišli na jej liečivé účinky.
Kultúra a zaujímavosti.
Zaujímavosti.
V katastrálnom území obce sa vyskytujú zdroje minerálnych a liečivých termálnych vôd rôzneho zloženia. Voda z vrtu B-3A má zloženie podobné morskej vode so znásobeným výskytom Ca2+ a sírovodíka. Pôsobí pozitívne na pohybové ústrojenstvo, kožné choroby (psoriáza), cukrovku a nechutenstvo. Vrt má výdatnosť 22 l/s a tlak 3,5 atm. Teplota vody na povrchu je 27 °C. Hĺbka vrtu je .
Sazdice

Sazdice sú obec na Slovensku v okrese Levice. Najvýznamnejšou pamiatkou obce je gotický kostol sv. Mikuláša s freskovou výmaľbou.
Polohopis.
Obec leží 13 km západne od Šiah, v údolí rieky Búr.
Dejiny.
Meno obce sa objavilo v dokumentoch najprv v roku 1261 v tvare Terra Zazd; obec dostali synovia Mártonho, István a Myke, ako dar za hrdinské činy. Ich brat Chepanus zahynul v bitke.
Kultúra a zaujímavosti.
Kultúra.
Obec má bohatú kultúrnu minulosť a súčasnosť. V minulosti tu sídlil aj ženský a mužský spevácky zbor, v súčasnosti sú aktívni Sazdickí citaristi, známi aj v zahraničí. Dobrovoľný hasičský zbor už dlhé roky úspešne reprezentuje obec na okresných športových podujatiach.
Sikenica (okres Levice)

Sikenica je obec na Slovensku v okrese Levice.
Slatina (okres Levice)

Slatina je obec na Slovensku v okrese Levice.
Polohopis.
Obec sa nachádza na rozhraní Štiavnických vrchov, Krupinskej planiny a Podunajskej nížiny. Cez obec preteká potok Slatina, ktorý sa následne vlieva do Štiavnice. 
Cez Slatinu prechádza dopravná tepna juhoslovenského regiónu, cesta I/75, ktorá asi 3 km západne križuje severo-južný koridor E77, prebiehajúci po I/66. Západne od obce vedie aj železničná trať Zvolen – Čata. 
Južne od obce sa nachádza zdroj minerálnej vody Slatina.
Starý Hrádok

Starý Hrádok je obec na Slovensku v okrese Levice. Žije tu 191 obyvateľov, 87 % Slovákov a 13 % Maďarov. 
Polohopis.
Obec leží 10 km južne od Levíc, na ľavom brehu Hrona. 
Dejiny.
Obec sa spomína v roku 1239 ako "Oluvar". Archeologické vykopávky dokazujú stopy osídlenia z mladšej doby kamennej. V roku 1910 tu žilo 311 ľudí, vtedy prevažne Maďari.
Občianska vybavenosť.
V obci je futbalové ihrisko, tenisový kurt, detské ihrisko a verejná knižnica.
Starý Tekov

Starý Tekov (; ) je obec na Slovensku v okrese Levice. Na mieste súčasného cintorína, ktorý sa nachádza v centre obce, bol Tekovský hrad, o ktorom je prvá písomná zmienka z roku 1075. Do roku 1321 bol sídlom uhorskej Tekovskej župy.
Dejiny.
Výhodná poloha spôsobila, že obec bola osídlená už v neolite. V obci bolo objavené sídlisko a pohrebisko z veľkomoravskej doby. Významná obec s mýtom sa prvýkrát spomína v r. 1075. Vďaka ideálnej polohe (medzi dvoma riekami) sa stal pôvodný zemný hrad čoskoro župným sídlom. 
V súlade so Zlatou bulou Ondreja II už v rokoch 1228 - 1232 začali jobagióni Tekovského hradu rozpredávať kráľovský majetok (pozemky, mýtne poplatky a pod.) cirkvi (opát Kláštora svätého Benedikta pri Hrone) a svojím príbuzným.
Za vlády Dionýza táboril pri hrade Tekov uhorský kráľ (1270-1272) Štefan V. Tekovský hrad sa dostal do súkromných rúk 1272. Koncom 13. stor. bol pánom hradu Matúš Čák Trenčiansky. Kráľ Karol Róbert pripojil v r. 1321 hrad Tekov k Leviciam (levický hrad).
Obec bola na Vianoce roku 1944 čiastočne vypálená nemeckými vojakmi. Zhorelo 8 domov.
Doprava.
Medzi obcami Starý Tekov a Nový Tekov je cez rieku Hron od roku 2015 otvorený nový most, ktorý nadobro nahradil pôvodný drevený most, strhnutý veľkou vodou ešte začiatkom 19. storočia. V medziobdobí bolo možné prepraviť sa medzi obcami prievozom, často využívaním miestnym obyvateľstvom.
Šalov

Šalov je obec na Slovensku v okrese Levice.
Šarovce

Šarovce je obec na Slovensku v okrese Levice.
Tehla (okres Levice)

Tehla je obec na Slovensku v okrese Levice.
Tekovský Hrádok

Tekovský Hrádok (, ) je obec na Slovensku v okrese Levice.
Občianska vybavenosť.
V obci sa nachádza moderný Reformovaný kostol z roku 1999. Pôvodne tu stáli rímskokatolícky a reformovaný kostol z roku 1780, ktoré boli v roku 1945 zničené nemeckou armádou.
Tupá

Tupá je obec na Slovensku v okrese Levice. Jej miestnou časťou sú Chorvatice.
Turá

Turá je obec na Slovensku v okrese Levice.
Uhliská (okres Levice)

Uhliská sú obec na Slovensku v okrese Levice. 
Obec leží na juhozápadnom výbežku Štiavnických vrchov. V roku 1980 bolo v obci 147 domov, z toho trvale obývaných 120, v ktorých žilo 404 obyvateľov (196 žien a 208 mužov).
Dejiny.
Obec vznikla z osady uhliarov, ktorí patrili k mestu Pukanec. Začiatky obce sa datujú do prvej polovice 17. storočia. Uhliari si spomedzi seba volili richtára, prvá zmienka o ňom je v pukaneckých mestských knihách z 9. júla 1682.
Literatúra.
MARUNIAK, Ján: "Uhliská voľakedy a dnes." Uhliská : Miestny národný výbor, 1985, 174 s.
Veľké Kozmálovce

Veľké Kozmálovce sú obec na Slovensku v okrese Levice v regióne Tekov.
Polohopis.
Obec leží na ľavej strane rieky Hron, asi južne vzdušnou čiarou od Slovenskej brány. Obce v okolí sú na severe Tlmače (), na východe Rybník () a Hronské Kosihy (), na juhu Starý Tekov () a Hronské Kľačany () a na západe Malé Kozmálovce (). Okresné mesto Levice je vzdialené asi južne.
Dejiny.
Prvá nepriama písomná zmienka pochádza z roku 1322, ktorá spomína Andreja z Kozmáloviec. Prvá priama písomná zmienka pochádza z roku 1337, kedy sa obec spomína ako Kozmal, neskôr sa spomína ešte v roku 1372, ale už pod názvom "Nagykozmal". Majiteľom obce bol od roku 1362 rod Forgachovcov, ktorý prispel k rozvoju obce, neskôr panstvo Zlaté Moravce a potom obec prešla pod majetok Levického hradu. Od 18. storočia sa majiteľmi stali Migazziovci.
Z roku 1209 pochádza zmienka o osade Scevlen, ktorá sa nachádzala v katastrálnom území obce a z r. 1075 kde sa spomína osada Braian, ktorá ale pravdepodobne ležala na území Malých Kozmáloviec. Presne sa to nedá určiť, keďže pred úpravou toku Hrona v minulosti tvorili Malé Kozmálovce a Veľké Kozmálovce pravdepodobne jednu obec, rozkladajúcu sa na ostrovčekoch medzi ramenami rieky. Tá sa vylievala z koryta na rovinu, ktorá sa pred ňou otvorila po opustení Slovenskej brány.
Obyvateľstvo.
Z etnografického hľadiska je obec zaujímavá typickým odevom – tekovský kroj, ktorý sa používa ešte aj dnes a typickými zvykmi, ktoré patria do tekovského regiónu.
Používaním mäkkého typu stredoslovenského nárečia patrí tiež medzi tzv. čilejkárske obce. Výraz „čilej“ znamená „teraz“.
Počet obyvateľov.
K 31. decembru 2009 mala obec 730 obyvateľov .
Kultúra a zaujímavosti.
Parky.
V strede obce sa nachádzajú obecné parky. Lesoparky boli vysadené v roku 2015.
Veľké Ludince

Veľké Ludince sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie je 83 % Maďarov, 16 % Slovákov a 1 % Rómovia.
Veľké Turovce

Veľké Turovce sú obec na Slovensku v okrese Levice. Vznikli zlúčením obcí Stredné Turovce a Dolné Turovce do jedného celku.
Vyšné nad Hronom

Vyšné nad Hronom je obec na Slovensku v okrese Levice.
Zalaba

Zalaba je obec na Slovensku v okrese Levice.
Žemberovce

Žemberovce sú obec na Slovensku v okrese Levice. V roku 1946 vznikla zlúčením Dolných a Horných Žemberoviec.
Žemliare

Žemliare sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Hradlo AND

Hradlo AND (angl. "AND gate") je druh logického digitálneho elektronického obvodu zo skupiny kombinačných obvodov (hradiel).
Funkcia.
Hradlo AND je jedným zo základných kombinačných logických obvodov, ktorého výstup je logickým súčinom všetkých vstupov.
Prevedenie.
AND hradlo sa vyrába vo forme integrovaného obvodu, pričom sa obvykle umiestňuje niekoľko AND hradiel do jedného puzdra, aby sa využili všetky dostupné vývody puzdra.
Eurozóna

Eurozónu tvoria členské štáty Európskej únie, ktorých menou je euro. Zavedenie eura predstavuje tretiu etapu hospodárskej a menovej únie (HMÚ), vytváranej v rámci Európskej únie od začiatku 90. rokov 20. storočia.
Členovia.
Členmi eurozóny sú Belgicko, Cyprus, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Malta, Nemecko, Portugalsko, Rakúsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko, Taliansko a Chorvátsko.
Eurozóna zahŕňa aj mimoeurópske územia niektorých členských štátov Európskej únie, ktorých menou je euro. V týchto oblastiach žije okolo 4 500 000 obyvateľov. Patria sem:
Nečlenovia používajúci euro.
Okrem toho euro oficiálne používajú štáty Andorra, Monako, San Maríno a Vatikán; neoficiálne aj Čierna Hora a sporné územie Kosova. Andorra až v roku 2013 podpísala podobnú zmluvu ako Monako, San Maríno a Vatikán a získala povolenie raziť si vlastné euromince.
Členovia Európskej únie plánujúci zaviesť euro.
Sedem štátov Európskej únie zatiaľ euro ako svoju menu nezaviedlo. Sú to štáty, ktoré majú tzv. výnimku z hospodárskej a menovej únie. Dánsko má trvalú výnimku, nie je teda vôbec povinné zaviesť euro. Ostatné štáty majú dočasnú výnimku a v budúcnosti teda sú povinné zaviesť euro.
Inštitucionálny rámec.
Eurozóna používa ten istý inštitucionálny rámec ako celá Európska únia. Teda najmä tzv. inštitucionálny trojuholník Európsky parlament - Rada - Komisia a aj ostatné inštitúcie (Európska rada, Súdny dvor EÚ, Dvor audítorov, Európska centrálna banka) a ďalšie orgány a úrady. Niektoré orgány a inštitúcie majú však osobitné úlohy pre eurozónu, prípadne sú určené špeciálne pre eurozónu.
V rámci Rady EÚ je dôležité zoskupenie Rady pre hospodárske a finančné záležitosti (ECOFIN).
Menovú politiku eurozóny určuje výlučne Európska centrálna banka.
Euroskupina.
Neformálnym orgánom eurozóny je Euroskupina. Euroskupinu od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy upravuje protokol o Euroskupine pripojený k Zmluve o fungovaní Európskej únie. Ako neformálny orgán nemá Euroskupina žiadne osobitné rozhodovacie právomoci.
Euroskupinu tvoria ministri členských štátov únie, ktorých menou je euro. Spravidla ide o ministrov financií a hospodárstva. Euroskupina si volí svojho predsedu na obdobie dva a pol roka. V súčasnosti je predsedom Euroskupiny holandský minister financií Jeroen Dijsselbloem.
Samit eurozóny.
Od nadobudnutia platnosti tzv. Fiškálneho paktu vznikol ďalší neformálny orgán eurozóny, samit eurozóny. Samit eurozóny je neformálnym stretnutím hláv štátov a predsedov vlád únie, ktorých menou je euro, za účasti predsedu Európskej komisie. Podobne ako Euroskupina, ani samit eurozóny nemá žiadne formálne rozhodovacie právomoci. Predsedu samitu eurozóny menuje jednoduchou väčšinou samit eurozóny vtedy, keď Európska rada volí svojho predsedu, a menuje ho na rovnaké funkčné obdobie. Dosiaľ sa uplatňuje pravidlo, že predseda Európskej rady je zároveň predsedom samitu eurozóny. Od 1. decembra 2019 je ním Belgičan Charles Michel .
Keithova cena

Keithova cena je ocenenie Kráľovskej spoločnosti v Edinburgu v Škótsku za vedecké práce publikované vo vedeckých časopisoch, ktoré predpovedali objavy v matematike alebo vo vede Zemi.
Medaila sa začala udeľovať v roku 1827 ako výsledok daru Alexandra Keitha pre Kráľovskú spoločnosť.
Zoznam nositeľov Linného medaily

Linného medaila (v minulosti uvádzaná ako Zlatá medaila) je ocenenie Linného spoločnosti v Londýne, ktorá bola založená v roku 1888 a je udeľovaná každoročne botanikom alebo zoológom. Medaila bola do roku 1976 zlatá a je preto často uvádzaná ako "Zlatá medaila Linného spoločnosti".
Henry Fuseli

Henry Fuseli pôvodným menom Johann Heinrich Füssli (* 7. február 1741, Zürich – † 16. apríl 1825, Putney pri Londýne) bol švajčiarsky maliar a kritik umenia.
Füssli sa mal stať pôvodne kňazom, v roku 1761 vstúpil do celibátu, ale ozajstným kňazom nikdy nebol. 
V roku 1765 odišiel do Londýna, na odporúčanie britského veľvyslanca v Berlíne, svojho veľkého obdivovateľa. 
Roky 177078 strávil v Taliansku, stotožnil sa s Michelangelovym maliarskym štýlom, čo sa neskôr odzrkadlilo na jeho neskorších prácach. 
Počas života bol veľmi uznávaným maliarom, mal rešpekt, ale po smrti sa stal v Anglicku zabudnutým umelcom. Znovuobjavil sa až s príchodom symbolizmu, expresionizmu a surrealizmu. Umelci, ktorí maľovali v týchto výtvarných štýloch ho považovali za spriaznenú dušu.
Tetractinomorpha

Tetractinomorpha sú hubky z podtriedy kremeníc. Pseudoskelet je stavaný lúčovito. Sú to dosť veľké morské hubky. Napr. "Geodia cydonium", žije v Stredozemnom mori a v iných teplých moriach skoro celého sveta; "Suberites domuncula", žije v Stredozemnom mori na ulitách, obsadených krabom "Paguristes oculatus". 
Systematika.
Hooper a van Soest v roku 2002 publikovali túto klasifikáciu podtriedy kremeníc Tetractinomorpha:
Ceractinomorpha

Ceractinomorpha sú hubky z podtriedy kremeníc. Majú jednoduché spikuly a dobre vyvinuté spongínové vlákna. Larva prežíva prvé štádiá svojho vývinu v materskej hubke, nazýva sa parenchymula. V európskych moriach žije napr. hubka mycia ("Spongia officinalis"), ktorá nemá vôbec spikuly, len spongínové vlákna. Kedysi sa používala ako špongia, dnes sú na to všade dostupné výrobky z plastov. Drsnejšie telo má hubka konská ("Hippospongia communis"), kedysi sa používala na umývanie hospodárskych zvierat. Do podtriedy patrí aj nepočetná čeľaď "Spongillidae" zo sladkých vôd – u nás sa možno najčastejšie stretnúť s dvoma nenápadnými druhmi hubka riečna ("Ephydatia fluviatilis") a hubka jazerná ("Spongilla lacustris"). Tvoria nepravidelné nárasty na predmetoch vo vode. 
Systematika.
Hooper a van Soest v roku 2002 publikovali túto klasifikáciu podtriedy kremeníc Ceractinomorpha:
Košovky

Košovky () sú trieda hubiek. Majú trojosové ihlice vo vzájomnom uhle 90°, hlavne z CaCO3. Ich „kostra“ je pevná a veľmi vzhľadná, čo vidieť najmä po odumretí a vyhnití hubky. Výlučne morské, napr. "Euplectella aspergillum", veľká 50 – 60 cm. Veľmi dekoratívny je až 1,5 m vysoký "Proterion neptuni", nazývaný niekedy Neptúnov pohár. Žije v teplých moriach.
Epitelovce

Epitelovce (iné názvy: eumetazoá, eumetazoa, lat. Eumetazoa, Epitheliozoa [zriedkavo: Epitelozoa ]) sú vývojový stupeň živočíchov.
Charakteristika.
Majú dobre vyvinutú diferenciáciu zárodočných listov. Vždy majú vytvorené tkanivá, v najjednoduchších prípadoch (Hydrida) je to iba nervové a svalové tkanivo. Väčšinou však pozorujeme ďalekosiahlu diferenciáciu tkanív a vznik zložitých orgánových sústav.
Systematika.
vývojový stupeň (oddelenie) epitelovce (Eumetazoa):
NGC 2101

NGC 2101 je galaxia v súhvezdí Maliar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 9. januára 1837.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 2102

NGC 2102 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel v roku 1837.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,4.
NGC 2103

NGC 2103 je emisná hmlovina v súhvezdí Stolový vrch, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 9. decembra 1834.
NGC 2104

NGC 2104 je galaxia v súhvezdí Maliar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 27. decembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 2105

NGC 2105 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 2. januára 1837.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 2106

NGC 2106 je galaxia v súhvezdí Zajac, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 21. novembra 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,1.
NGC 2107

NGC 2107 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Stolový vrch, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 9. februára 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,5.
NGC 2108

NGC 2108 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 16. decembra 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 2109

NGC 2109 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 23. novembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 2110

NGC 2110 je galaxia v súhvezdí Orión, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 5. októbra 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,5.
NGC 2111

NGC 2111 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Stolový vrch, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 9. februára 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,5.
NGC 2112

NGC 2112 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Orión, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 1. januára 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,1.
NGC 2113

NGC 2113 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 3. novembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 2114

NGC 2114 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 27. septembra 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,5.
NGC 2115

NGC 2115 je galaxia v súhvezdí Maliar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 4. januára 1837.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 2116

NGC 2116 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 27. septembra 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
NGC 2117

NGC 2117 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 23. novembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,7.
NGC 2118

NGC 2118 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 25. septembra 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12.
NGC 2119

NGC 2119 je galaxia v súhvezdí Orión, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 9. januára 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 2120

NGC 2120 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 30. novembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,7.
NGC 2121

NGC 2121 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Stolový vrch, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 9. februára 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
NGC 2122

NGC 2122 je otvorená hviezdokopa s emisnou hmlovinou v súhvezdí Stolový vrch, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 3. augusta 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,4.
NGC 2123

NGC 2123 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 30. novembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 2124

NGC 2124 je galaxia v súhvezdí Zajac, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 20. októbra 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 2125

NGC 2125 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 20. decembra 1834.
NGC 2126

NGC 2126 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Povozník, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 12. novembra 1787. Nachádza sa v severnej časti súhvezdia.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,2. Obsahuje asi 20 hviezd s jasnosťou medzi 11 a 14 magnitúdami. Na severovýchodnom okraji tejto hviezdokopy sa nachádza jedna hviezda jasnosti 6 magnitúd. 
Zdroj.
NGC 2127

NGC 2127 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 12. decembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,6.
NGC 2128

NGC 2128 je galaxia v súhvezdí Žirafa, ktorú objavil Edward D. Swift 27. decembra 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 2129

NGC 2129 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Blíženci, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 16. novembra 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 6,7.
NGC 2130

NGC 2130 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 2. novembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12.
NGC 2131

NGC 2131 je galaxia v súhvezdí Zajac, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 20. januára 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 2132

NGC 2132 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Maliar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 11. januára 1836.
NGC 2133

NGC 2133 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Stolový vrch, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. novembra 1834.
NGC 2134

NGC 2134 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Stolový vrch, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. novembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,1.
NGC 2135

NGC 2135 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 23. novembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,1.
NGC 2136

NGC 2136 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 24. septembra 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,5.
NGC 2137

NGC 2137 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. decembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,7.
NGC 2138

NGC 2138 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 30. novembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 2139

NGC 2139 je galaxia v súhvezdí Zajac, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. novembra 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,6.
NGC 2140

NGC 2140 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 23. decembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
NGC 2141

NGC 2141 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Orión, ktorú objavil americký astronóm Edward Emerson Barnard v roku 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,4.
NGC 2142

NGC 2142 je hviezda v súhvezdí Jednorožec, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 6. januára 1831.
NGC 2143

NGC 2143 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Orión, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 2. februára 1831.
NGC 2144

NGC 2144 je galaxia v súhvezdí Stolový vrch, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 17. januára 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 2145

NGC 2145 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Stolový vrch, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 12. novembra 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,1.
NGC 2146

NGC 2146 je galaxia v súhvezdí Žirafa, ktorú objavil August Winnecke v roku 1876.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,5.
NGC 2147

NGC 2147 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 27. septembra 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
NGC 2148

NGC 2148 je galaxia v súhvezdí Maliar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 4. decembra 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 2149

NGC 2149 je reflexná hmlovina v súhvezdí Jednorožec, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 17. januára 1877.
NGC 2150

NGC 2150 je galaxia v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 9. februára 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 2151

NGC 2151 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Mečiar, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 31. januára 1835.