Říp

Říp () je zďaleka viditeľný vrch s románskou rotundou na vrchole, vystupujúci z roviny južne od Roudnice nad Labem. Predstavuje pamätné miesto českej mytológie a histórie. Podľa legendy vystúpil na horu praotec Čech a vykonal tu prvú obetu.
Říp je čadičová kopa, pozostatok treťohorného vulkánu, dnes už značne znížená zvetrávaním, so silnými suťovými vrstvami na úpätí. Tunajší sodalitovo-nefelinický čadič obsahuje okrem olivínu aj magnetit, čo spôsobuje lokálnu magnetickú anomáliu, na vrchu možno pozorovať výchylky strelky kompasu.
Poloha.
Hora Říp sa nachádza približne 40 kilometrov severne od Prahy, v Ústeckom kraji Českej republiky. Pod horou sa nachádzajú obce Ctiněves, Krabčice, Mentěš a Vražkov, najbližšie mesto Roudnice nad Labem je vzdialené približne 5 kilometrov severne.
V jej bezprostrednom okolí sa nenachádza žiadny podobný prírodný útvar, je obklopená ďalekými rovinami, čo jej dodáva na jedinečnosti.
História.
Hora Říp má sopečný pôvod, pôvodne vznikla ako treťohorný vulkán, ktorého vek sa odhaduje na niekoľko miliónov rokov.
Je opradená legendami siahajúcimi až do 11. storočia, spojenými s príchodom Čechov na toto územie. V roku 1039 bola na jej vrchole postavená Rotunda sv. Jiří a Vojtěcha, neskôr opravená a dostavaná v roku 1126. Rotunda s horou Říp je pamiatkovo chránená oficiálne od roku 1958, v roku 1965 bola ochrana revidovaná. Národnou kultúrnou pamiatkou sa hora Říp spolu s kostolom stala v roku 1965. Samotná hora Říp bola vyhlásená za prírodnú pamiatku v roku 2011.
Hora Říp je dodnes putovným miestom a v kostole sa aj v dnešnej dobe usporiadavajú omše.
Výzor Řípu prešiel počas storočí viacerými zmenami. V 18. storočí neboli na hore stromy, bola pokrytá trávnatými stráňami a skalnými úsekmi. Neskôr na jej južnom úpätí vysadili dubový háj, ktorý bol následne v roku 1848 vyťatý sedliakmi. Les, čo pokrýva horu v dnešnej dobe, bol vysadený v roku 1879. 
Prírodné pomery.
Geológia a geomorfológia.
Hora Říp je tvorená čadičom, táto skutočnosť súvisí s jej sopečným pôvodom.Vyššie geologické poschodia hory tvorí sodalitický nefelit, svahy a úpätie tvoria vrstvy sutí z obdobia kvartéru.Říp obsahuje pomerne veľké množstvo magnetitu.
Okolitá krajina Řípu je tvorená sedimentáciou prachových, vápenných a pieskovitých častíc, ktoré pochádzajú ešte z mora, čo sa na tomto území nachádzalo v obdobi kriedy. Nájdeme tu aj ílovité a prachvcové horniny.
Hydrológia.
Na úpätí hory Říp sa nachádza hneď niekoľko prameňov- Mentěšská, Na Hýkovině a Hamlouf. Prameň na Hýkovině je dokonca považovaný za liečivý a má pomáhať srdcu a cievam.
Pramene tvoria potoky, ktoré sa neskôr vlievajú do riek Labe a Ohře.
Biotopy.
Väčšina plochy Řípu je porkytá zmiešaným lesom, umelo vysadeným v 19. storočí. Nájdu sa aj trávnaté plochy a skalné úseky. Okolitá plocha je tiež trávnatá, poznačená ľudskou činnosťou, prípadne aj obhospodarovaná.
Flóra.
Na hore sa nachádza súvislý les, ktorý bol vysadený v roku 1879, tvorený viacerými druhmi stromov ako javor, buk, breza, dub, jaseň, osika, borovica a smrekovec. Nechýbajú ani krovinné porasty, kríky či rôzne druhy skalníkov. Okolie hory tvoria trávnaté porasty, na ktoré dlhé roky vplývala ľudská činnosť. Z menších druhov rastlín môžeme na hore nájsť napríklad zvonek boloňský, čistec nemecký alebo křivatec český pravý.
Fauna.
Lesný porast na hore Říp a okolité prostredie poskytuje dokonalé útočisko niekoľkým druhom vtákov, napríklad žlne zelenej ("Picus viridis"), ďatľovi veľkému ("Dendrocopos major"), sýkorke veľkej ("Parus major"), drozdovi čiernemu ("Turdus merula"), pinke lesnej ("Fringilla coelebs"), labtuške hôrnej ("Anthus trivialis"), kolibiarikovi čipčavému ("Phylloscopus collybita"), glezgovi hrubozobému ("Coccothraustes coccothraustes"), stehlíkovi zelenému ("Chloris chloris"), stehlíkovi pestrému ("Carduelis carduelis"), slávikovi obyčajnému ("Luscinia megarhynchos"), muchárikovi bielokrkému ("Ficedula albicollis"), žltochvostovi domovému ("Phoenicurus ochruros"), vrabcomi domovému ("Passer domesticus"), trasochvostovi bielemu ("Motacilla alba"), škorcovi obyčajnému ("Sturnus vulgaris"), drozdovi plavému ("Turdus philomelos"), muchárovi sivému ("Muscicapa striata"), červienke obyčajnej ("Erithacus rubecula"), penici popolavej ("Sylvia curruca"), králikovi zlatohlavému ("Regulus regulus"), brhlíkovi lesnému ("Sitta europaea"), kôrovníkovi krátkoprstému ("Certhia brachydactyla"), orieškovi obyčajnému ("Troglodytes troglodytes"), kolibiarikovi sykavému ("Phylloscopus sibilatrix"), kolibiarikovi spevavému ("Phylloscopus trochilus"), penici čiernohlavej ("Sylvia atricapilla"), penici slávikovitej ("Sylvia borin") a ďalším drobným spevavcom. Niektoré druhy obývajú horu Říp a jej okolie celoročne, iné sem zaletia len v určité ročné obdobia. Z väčších vtákov môžeme naraziť na bažanta obyčajného ("Phasianus Colchicus") alebo na viacero druhov holubov. 
Tak isto sa nájde aj väčší hmyz ako roháč veľký ("Lucanus cervus"), spriadač kostihojový ("Euplagia quadripunctaria") alebo lišaj mliečnikový ("Hyles euphorbiae").
Menšie cicavce reprezentuje králik divoký.
Ochrana.
Predmetom ochrany významnej lokality Říp sú rôzne porasty a rastúce suchomilné kroviny ("Cotoneaster sp".), ktorým sa dobre darí v tomto okolí, vápnité skalníky či skalníky dobre rastúce na bázických a vápencových podložiach ("Alysso-Sedion albi"). Nachádzajú sa tam rôzne oblasti zarastené kríkmi, ktoré slúžia ako úkryt a domov pre hmyz, vtáky alebo bezstavovce žijúce v tomto okolí (roháč obecný, lišaj pryšcov).
Trávnaté oblasti, ktoré boli minimálne ovplyvnené ľudskou činnosťou a je pre nich typické, že sú nadmerne suché a cez leto môžu až úplne vysychať ("Festuco-Brometalia"); ale taktiež aj nespočetne mnoho vzácnych druhov rastlín rastúcich v tomto habitate: napr. zvonek boloňský ("Campanula bononiensis"), čistec nemecký ("Stachys germanica") a ihličnaté dreviny ako borievka ("Juniperus communis"). Na svahoch rastú suťové lesy.
Plán starostlivosti.
Cieľ starostlivosti o lesy na Řípe je vytvoriť zvislý rozmanitý porast zasadením rôznych drevín tak, aby sa ich skladba podobala prirodzenej štruktúre zmiešaného lesa. Plánujú sa ponechať výmladky stromov a zároveň sadiť nové v menších skupinkách a určitom zložení druhov. Vyhliadkou do budúcna je aj udržovať miesta presvetlené a preriedené. Vylučuje sa použitie chemických prostriedkov, a tam, kde je to možné, ponechať staršie jedince stromov a zásobu mŕtveho dreva. Taktiež je v pláne postupne likvidovať agát čieny, borovicu čiernu a javor tatársky.
Na južných, juhovýchodných, juhozápadných a východných častiach Řípu sa po odlesnení plánuje zaviesť podľa možností pastva kombinovaného stáda oviec a kôz, alebo len samotných kôz. Odporúča sa tiež pravidelné odvážanie sena a rozširovanie nezalesnených plôch.
Populácia králika divokého je vítaná a mala by byť zachovaná.
Hora Říp ako Európsky významná lokalita.
Okrem prírodnej pamiatky bol Říp v roku 2005 vyhlásený za Európsky výzmnamnú lokalitu. V tomto prípade sú predmetom ochrany kontinentálne opadavé kroviny, vápnité, bazické a panónske skalné trávniky. Tiež poloprirodzené suché trávniky spolu s fáciami krovín na vápenných podložiach. Významná je aj chasmofytická vegetácia skalnatých svahov, lesy a sutiny v roklinách.
Turizmus.
V širokom okolí hory Říp nie je podobný prírodný úkaz, preto je vyhľadávanou výletnou a turistickou lokalitou. Na jej úpätiach sa nachádza hneď niekoľko turistických značiek, vedú z dediniek Krabčice (časť Rovné), Ctiněves a Vražkov. Okrem nich vedie na vrchol ešte aj Pútnická cesta Říp- Blaník z obce Mnetěš. Všetky chodníky sa nakoniec stretnú na Chate Říp, kde je možné zakúpenie občerstvenia.
Samotný vrchol Řípu je zarastený stromami, výhľady sú ale dostupné  na štyroch vyhliadkach osadených po obvode hory. Ich názvy ako Pražská, Roudnická a Mělnická napovedajú, ktorým smerom sú orientované.
Zaujímavou možnosťou je aj navštíviť miesto, z ktorého pochádza jeden z devätnástich základných kameňov Národního divadla v Prahe. 
Tesne pod vrcholom hory sa nachádzajú aj dve štartovacie miesta na paragliding a vyhľadávanou atrakciou môžu byť aj tri pramene, čo vyvierajú pod kopcom.