Medveď okuliarnatý

Medveď okuliarnatý alebo medveď andský alebo medveď ozdobný () je menší druh medveďa z čeľade medveďovitých, z ktorých ako jediný žijúci druh obýva Južnú Ameriku. Po tapíroch je druhým najväčším cicavcom obývajúcim tento kontinent.
Etymológia a mená.
Rodové meno medveďa okuliarnatého "Tremarctos" sa skladá z dvoch slov z gréčtiny: prvé slovo "trem-" znamená "jamka" (pomenovanie pochádza podľa nezvyčajnej jamky na ramennej kosti) a druhé slovo "arctos" znamenajúce "medveď". Druhové meno "ornatus" je latinského pôvodu s významom "ozdobený".
Tento druh má viaceré slovenské vedecké pomenovania (pozri hore), okrem toho má aj mnohé lokálne názvy, kvôli jeho významnej úlohe v mytológii a vo folklóre andských kmeňov. Niektoré z lokálnych mien sú: oso achupayero (jedák bromélií), yura mateo (bieločelý medveď), yanapuma (čierna puma), ucucu (podľa jedného z jeho zriedkavých hlasových prejavov), ukuko, jukumari a ucumari.
Opis.
Medveď okuliarnatý má čiernu, niekedy červenohnedú srsť. Dospelé jedince dosahujú dĺžky tela 1,5 až 2 m, chvost meria od 7 do 12 cm, výška v kohútiku je v rozmedzí 70 až 90 cm a celkovo vážia od 140 do 175 kg. Samce bývajú o 1/3 väčší než samice. Majú silné čeľuste, ostré pazúry a citlivý čuch. Typickým znakom tohto druhu sú krémovobiele škvrny v okolí očí rôzneho tvaru. Tieto škvrny fungujú ako individuálny identifikačný znak. Dožívajú sa 20 až 25 rokov. Zaujímavosťou je, že majú 13 párov rebier (ostatné druhy medveďov majú 14).
Výskyt.
Medveď okuliarnatý žije v horách na severozápade Južnej Ameriky: vo Venezuele, Kolumbii, Ekvádore, Bolívii a Čile. Kedysi obýval územie od pobrežných púští po trávnaté náhorné plošiny. V dôsledku výrubov pralesa utrpel tento druh značnú ujmu, kvôli ktorej dnes žije len v hmlových pralesoch vo výške 1 100 až 2 700 m.
Správanie.
Medveď okuliarnatý je nočný živočích a samotár, ale nie je teritoriálny. Zo všetkých druhov medveďov je najviac viazaný na stromy. Tieto medvede si pomocou silných vetví stavajú na stromoch plošiny s priemerom vyše 5 m, kde sa kŕmia a oddychujú. Preto sa rád zdržuje vo veľkých lesoch, kde nachádza aj dostatok potravy. Jeho prirodzenými predátormi sú pumy a jaguáre.
Potrava.
Medveď okuliarnatý je prevažne vegetarián. Má silné čeľustné svaly a stoličky, ktorými rozdrví aj najtvrdšie rastliny. Nízke rastliny vytrháva zo zeme a potom ich prežúva. Je jedným z najvýraznejších rastlinožravých medveďov. Jeho potravu tvorí veľká paleta plodov, bromélie, hľuzy orchideí a listové stopky. Na severozápade svojho výskytu požiera malé palmy, ktoré vyrve zo zeme aj s koreňom. Vie sa vyšplhať do koruny palmy, na ktorej sa živí orechmi a listami. V suchších oblastiach spása steblá tráv a kaktusy. Zo živočíšnej potravy sa kŕmi hmyzom, vtákmi, vajcami, malými cicavcami a zdochlinami. Niekedy sa zatúla za potravou na polia, najmä na kukuričné. Jeho príležitostné útoky na dobytok vyvolávajú hnev vo farmároch, ktorá ho občas stojí život.
Rozmnožovanie.
Párenie prebieha zvyčajne v apríli až júni alebo aj neskôr, s tým aby sa medvieďatá narodili v období, kedy je dostatok potravy. Rozmnožujú sa vo veľmi odľahlých končinách s ťažkým prístupom, preto je to málo zdokumentované. Samec so samicou ostáva 1 až 2 týždne, potom ju opúšťa a na výchove sa nijako nepodiela. Naopak, pri stretnutí samca s mláďaťom ho môže napadnúť a zabiť. Gravidita trvá okolo 250 dní. Samica vrhá 1 až 3 medvieďatá väčšinou v decembri až februári. Po narodení sú drobné slepé a krehké vážiace asi iba 325 g. Samica ich neustále ochraňuje a po 42 dňoch otvárajú oči. Približne po 3 mesiacoch opúšťajú brloh, ktorý predstavuje dutina medzi skalami alebo koreňmi stromov. S matkou ostávajú ešte vyše jeden až dva roky, tá ich učí kŕmiť sa, rozoznávať potravu, nebezpečenstvá a hrá sa s nimi. Mláďatá medveďa okuliarnatého pohlavne dospievajú medzi 4 a 7 rokom života.