Rozhlas a televízia Slovenska

Rozhlas a televízia Slovenska (skratka RTVS) bola slovenská verejnoprávna, národná, informačná, kultúrna a vzdelávacia inštitúcia, ktorá zabezpečovala poskytovanie služieb verejnosti v oblasti rozhlasového a televízneho vysielania. Ako taká zaisťovala verejnoprávne vysielanie.
Inštitúcia Rozhlas a televízia Slovenska vznikla dňa 1. januára 2011 zlúčením Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu. Posledným generálnym riaditeľom RTVS bol od 2. augusta 2022 Ľuboš Machaj. Jej nástupníckou organizáciou je Slovenská televízia a rozhlas, pôsobiaca od 1. júla 2024.
História.
Vznik.
RTVS vznikla 1. januára 2011 zlúčením Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu, ktoré dnes tvoria jej organizačné zložky, ktoré samostatne hospodária. S návrhom zlúčit inštitúcie do jednej prišiel koncom októbra 2010 minister kultúry Daniel Krajcer počas vlády Ivety Radičovej, kvôli veľkým dlhom STV. V dôvodovej správe k návrhu ministerstvo oznámilo aj oficiálnu skratku ako RTS. Návrh rátal s ušetrením 1,6 milióna eur po zlúčení v administratívnej a ekonomickej oblasti. 23. novembra 2010 Národná rada SR schválila zákon, ktorým sa inštitúcie zlúčili. Už v januári 2011 sa miesto skratky RTS začala používať skratka RTVS, kvôli zhode skratky Srbského rozhlasu a televízie v Európskej vysielacej únii.
Financovanie.
RTVS bola do roku 2023 financovaná z koncesionárskych poplatkov, ktoré platili domácnosti evidované ako odberatelia elektriny a zamestnávatelia s viac ako tromi zamestnancami. Povinnosť platiť poplatok nehľadela na to, či sa televízia alebo rozhlas na pracovisku alebo v domácnosti používa. V roku 2023 bola výška poplatku 4,64 eura mesačne.
17. februára 2023 prijali poslanci NR SR novelu zákona o RTVS, ktorou zmenili spôsob financovania. Od 1. júla 2023 boli koncesionárske poplatky zrušené a nahradené boli štátnym príspevokom, ktorý je vo výške 0,17 percenta z hrubého domáceho produktu. V poslednom polroku vyberania koncesionárskych poplatkov mala RTVS vyšší príjem ako plánovala o približne 677-tisíc eur.
Návrh o zrušení.
Štvrtá vláda Roberta Fica v svojom Programovom vyhlásení vlády schválila rozdelenie RTVS na Slovenskú televíziu a Slovenský rozhlas. Koncom decembra 2023 Andrej Danko tvrdil, že vláda SR sa definitívne rozhodla rozdeliť RTVS na samostatnú verejnoprávnu televíziu a rozhlas a informoval o pripravovanom zákone, ktorý mal byť predložený vo februári 2024. Vo februári požiadala ministerka kultúry Martina Šimkovičová o vypustenie návrhu zákona o RTVS na marec pre aktuálne dianie v Národnej rade SR.
Prvý návrh novely (STaR).
11. marca 2024 ministerstvo kultúry SR predstavilo návrh o novele RTVS, ktorý zaradilo do medzirezortného pripomienkového konania. Podľa neho mala RTVS nahradiť Slovenská televízia a rozhlas (STaR). Novela mala zmeniť fungovanie kontrolnej rady, ktorá má dnes deväť členov, ktorých volia poslanci parlamentu jednoduchou väčšinou. znížením ich počtu na sedem členov. Troch z nich mal priamo menovať aj odvolávať minister alebo ministerka kultúry a jedného na návrh ministra financií. Rade STaR mala pribudnúť právomoc voľby generálneho riaditeľa verejnoprávneho média, o ktorom v súčasnosti rozhodujú poslanci parlamentu väčšinovým hlasovaním. Vyniknúť mala aj nová Programová rada, ktorá mala posudzovať a kontrolovať programu verejnoprávnej televízie a rozhlasu „z hľadiska dodržiavania verejnoprávneho charakteru vysielania“. Programová rada by podľa novely mala mať 11 členov, z toho deviatich by volili poslanci parlamentu. Zvyšných dvoch členov Programovej rady by si mali spomedzi seba zvoliť zamestnanci novej Slovenskej televízie a rozhlasu. Takáto novela by bola v rozpore s európskou legislatívou pre verejnoprávne médiá, o ktorej deň po zverejnení novely rokoval Európsky parlament.
14. marca mala ministerka kultúry Šimkovičová tlačovku k novele, na ktorej zaútočila na novinárov, ktorým odobrali mikrofón a napokon neumožnili ďalšie otázky. Namiesto vysvetľovania, prečo ministerstvo pripravilo novelu zákona, sa ministerka viac venovala kritike práce novinárov, umelcov, ktorí žiadajú jej odstúpenie, bývalej ministerky Natálie Milanovej či členky parlamentného výboru pre kultúru a médiá z PS Zory Jaurovej. Deň na to vydali slovenskí novinári a novinárky vyhlásenie o podpore kolegov a kolegýň v RTVS, pod ktoré sa podpísalo viac ako 270 novinárov vrátane šéfredaktorov popredných novín. Cez 1 200 zamestnancov a externých spolupracovníkov RTVS sa podpísalo pod vyhlásenie za verejnoprávnu RTVS, ktorým upozorňujú o návrhu zákona o RTVS, ktorý ohrozuje nezávislosť verejnoprávneho vysielania. K nim sa pridali aj slovenské a české organizácie občianskej spoločnosti, ktoré tiež odmietajú zásah do nezávislosti RTVS, podpísaním výzvy adresovanej európskym inštitúciám a ďalším medzinárodným organizáciám. Na novelu reagovali aj medzinárodné novinárske organizácie a skupiny na ochranu slobody médií vyzvali na stiahnutie návrhu zákona. Pod vyhlásenie sa podpísali Medzinárodný tlačový inštitút (IPI), Výbor na ochranu novinárov (CPJ), Európska vysielacia únia (EBU), Európske centrum pre slobodu tlače a médií (ECPMF), Európska federácia novinárov (EFJ), Free Press Unlimited (FPU), OBC Transeuropa (OBCT) a Reportéri bez hraníc (RSF).
RTVS predložila do medzirezortného pripomienkového konania pripomienky k návrhu novely, ktorá bola v zásadnom rozpore s princípmi európskej ochrany nezávislosti verejnoprávnych médií a v nesúlade so schváleným Európskym aktom o slobode médií. Po nátlaku verejnosti a odborníkov s 327 pripomienkami k návrhu zákona o Slovenskej televízii a rozhlase bol odložený, až do vyjadrenia Legislatívnej rada vlády SR.
Druhý návrh novely (STVR).
Vláda R. Fica 24. apríla schválila upravený návrh zákona o televízii a rozhlase, ktorý navrhli premiér Robert Fico a ministerka kultúry Martina Šimkovičová pre údajnú zaujatosť RTVS, ktorá je "v permanentnom boji s vládou". Šéf služobného úradu ministerstva kultúry Lukáš Machala povedal, že dôvod novely RTVS je čisto politické rozhodnutie. Oproti prvému návrhu ministerstvo zrušilo programovú radu a možnosť bezdôvodného odvolania riaditeľa, čo by bolo v rozpore s európskou legislatívou. V novele pribudlo vytvorenie nového orgánu etickej komisie. Desaťčlennú etickú komisiu má RTVS aj v súčasnosti, ale jej fungovanie neupravuje zákon, len štatút. Etická komisia má podľa návrhu mať deväť členov, ktorí budú menovaní na šesť rokov. Nominovať ich majú organizácie cirkvi, organizácie zastupujúce zdravotne postihnutých a menšiny, olympijský výbor, samosprávy, Slovenská akadémia vied a Matica slovenská. Úpravená novela mení aj kontrolnú Radu Slovenskej televízie a rozhlasu, ktorá volí riaditeľa. Rada by mala mať naďalej deväť členov volených na šesť rokov. Štyroch členov bude menovať a odvolávať ministerka kultúry, jedného na návrh ministerstva financií, a piatich budú voliť poslanci parlamentu.
Aj napriek úpravám je novela stále v rozpore s Európskym aktom o slobode médií, podľa Karola Lovaša z Inštitútu komunikačných štúdií a žurnalistiky Univerzity Karlovej a Pavola Szalaia z Reportérov bez hraníc. Zamestnanci RTVS v reakcii sformovali Koordinačný výbor iniciatívy zamestnancov RTVS za verejnoprávnosť a nezávislosť, cieľom ktorej je poukazovať na nevyhnutnú dôležitosť nezávislého a verejnoprávneho charakteru RTVS, ale aj postaviť sa na ochranu týchto princípov. Členovia sa zaviazali k ochrane verejnoprávnosti, slobody prejavu a súčasne vyzvali vládu k rešpektovaniu štyroch základných princípov, ktoré majú byť zachované pri akomkoľvek zásahu do zákona o RTVS.
Vedenie inštitúcie.
Podľa zákona boli orgánmi inštitúcie rada a generálny riaditeľ. Radu tvorilo 9 členov a boli volení na 6-ročné obdobie, pričom sa tretina obmieňala každé dva roky. Generálny riaditeľ mal 5-ročné funkčné obdobie a bol rovnako ako kandidáti do rady volený väčšinovým hlasovaním poslancov Národnej rady Slovenskej republiky.
Riaditelia RTVS.
Pri vzniku RTVS v roku 2011 bola generálnou riaditeľkou menovaná Miloslava Zemková, ktorá bola dovtedy riaditeľkou rozhlasu, od roku 2006. Už v tejto funkcii bola prvou ženou na riaditeľskom poste v histórii rozhlasu. Po roku a pol bola z funkcie generálnej riaditeľky RTVS odvolaná z dôvodu toho, že nepredložila Rade RTVS zámer na prenájom mediálnych priestorov, čím mohol vzniknúť viac než 100-tisíc eurový záväzok. O takýchto záväzkoch musí generálny riaditeľ radu informovať. Poslanci opozície považovali náhle odvolanie riaditeľky za mocenskú snahu vládnuceho SMERu ovládnuť RTVS.
Druhý generálny riaditeľ RTVS Václav Mika nastúpil do funkcie od 1. augusta 2012. Bol prvým generálnym riaditeľom, ktorý dokončil celý svoj mandát (vrátane riaditeľov Slovenskej televízie). Organizačné zložky zastupovali pre rozhlas Radka Doehring a pre televíziu Tibor Búza. Programovými riaditeľmi boli pre rozhlas Vincent Štofaník a pre televíziu Tibor Búza.
Generálnym riaditeľom RTVS od 2. augusta 2017 Jaroslav Rezník. Organizačné zložky, ako štatutári, zastupujú pre rozhlas Radka Doehring a pre televíziu Marek Knut. Programovými riaditeľmi sú pre rozhlas Michal Dzurjanin a pre televíziu Anton Šulík. Radka Doehring bola poverená vedením ekonomickej sekcie RTVS, tak za rozhlas, ako aj za televíziu.
30. júna 2022 Jaroslav Rezník po piatich rokoch skončil na poste riaditeľa RTVS. Verejnoprávny rozhlas a televíziu od augusta 2022 vedie Ľuboš Machaj. Rozhodli o tom poslanci NR SR v druhom kole voľby, do ktorej obaja postúpili. V prvom kole chýbali Machajovi na zvolenie dva hlasy, vďaka podpore OĽaNO, Sme rodina a Za ľudí, ale aj nezaradených odídencov z OĽaNO (získal 67 hlasov). V druhom kole sa pridali aj poslanci SaS. Za Machaja nakoniec hlasovalo 89 zákonodarcov. Súčasného riaditeľa Rezníka volilo 29 poslancov. Na zvolenie stačila nadpolovičná väčšina prítomných poslancov. Za Machaja okrem poslancov koalície z OĽaNO, SaS, Sme rodina a Za ľudí hlasovali aj poslanci Matúš Šutaj Eštok a Ján Blcháč z Hlasu. Podporili ho aj nezaradení poslanci Miroslav Kollár (Spolu) a Tomáš Valášek (PS) či odídenci z OĽaNO ako Romana Tabák či Ján Krošlák.
Kontroverzie.
RTVS vo večernom spravodajstve dňa 4. apríla 2018 vystrihla zo záberov zábery na transparenty, ktoré kritizovali vládnucu politickú stranu SMER, pričom v správach o 16:00 ešte dané zábery odvysielala.
Dramaturgia RTVS pri premiére filmu "Baba z ľadu" režiséra Bohdana Slámu vystrihla z filmu niektoré scény, čo režiséra filmu nepríjemne zaskočilo. Podľa iných zdrojov mala byť z filmu vystrihnutá jedna sexuálna scéna preto, aby mohla byť premiéra filmu odvysielaná pred 22. hodinou.Film získal ocenenie Český lev za najlepší český film za rok 2017.
Šéfka rozhlasového spravodajstva RTVS Petra Stano Maťašovská vypracovala v októbri 2018 dokument "Krátke spravodajstvo – pripomenutie zásad", ktorý zakazoval informovať o opozičných návrhoch, ktoré neprejdú do druhého čítania. Opozícia v ňom videla cenzúru strán, ktoré nie sú súčasťou koalície. RTVS reagovala, že niektoré pasáže zverejneného textu, boli naformulované nevhodne, čo dalo priestor na ich rozsiahlu dezinterpretáciu. Po tejto kritike šéfka spravodajstva RTVS rezignovala zo svojej funkcie.