Minimálna mzda

Minimálna mzda je spravidla najnižšia mzda (vrátane platu alebo odmeny z dohody), ktorú sú podľa právnych predpisov povinní poskytovať zamestnávatelia zamestnancom. Podľa niektorých definícií je minimálna mzda aj (resp. alternatívne) najnižšia mzda stanovená konkrétnym zamestnávateľom (podnikom) v kolektívnych rokovaniach či jeho rozhodnutím a pod. (pozri nižšie).
Minimálna mzda sa môže vzťahovať na hodinovú sadzbu alebo na mesačnú mzdu pri plnom úväzku. Minimálna mzda stanovená právnymi predpismi sa môže vzťahovať na celý štát (čo je v Európskej únii najčastejší prípad), na región, na odvetvie alebo na profesiu. Minimálna mzda stanovená právnymi predpismi zabezpečuje najmä základnú sociálnu ochranu zamestnanca pred zamestnávateľom. Zamestnanec má na ňu nárok nezávisle od pracovného zaradenia, vykonávanej práce a dosiahnutých výsledkov zamestnávateľa. V zásade by sa mala pravidelne upravovať podľa toho, ako sa zmenili životné náklady 
Definícia.
Nasledujú ukážky definície z predpisov a literatúry
Základné funkcie minimálnej mzdy.
Minimálna mzda má tieto základné funkcie:
Časť ekonómov upozorňujú na nedeklarované funkcie minimálnej mzdy, ktoré skryto presadzujú záujmové skupiny (odbory a pod.). Napr. Milton Friedman poukazuje na to, že po americkej občianskej vojne zamestnanecké odbory a podniky Severu presadzovali minimálnu mzdu s cieľom zamedziť južanským prepustencom z otroctva vstúpiť na pracovný trh a konkurovať tak nižšou cenou práce kvalifikovanejším severanským robotníkom.
Minimálna mzda v ekonómii.
Teória.
Ak predpokladáme pracovný trh z moderných učební ekonómie, tak platí:
Vzhľadom na to, že polypol aj monopson na trhu práce je v praxi zriedkavý, ekonómovia sa venujú najmä situáciám, ktoré ležia niekde medzi týmito dvoma extrémami:
Celkovo možno konštatovať, že ak sa predpokladajú vyššie uvedené realistické trhové formy alebo sa sleduje dlhší časový horizont, tak výsledkom je väčšinou zistenie, že minimálna mzda zvyšuje zamestnanosť (teda znižuje nezamestnanosť). Dôvody sú napríklad, že zavedenie alebo zvýšenie záväznej minimálnej mzdy:
Empirické štúdie.
Podľa empirických štúdií je vplyv zavedenia či zvýšenia minimálnej mzdy na zamestnanosť nejasný - minimálna mzda môže zamestnanosť znížiť, nechať bez zmeny alebo zvýšiť (iba v prípade mladých ľudí možno pozorovať, že minimálna mzda zníži ich zamestnanosť). Napríklad jedna z novších štúdií (ktorá sa dokonca zamerala práve na najcitlivejší sektor, čiže najnižšie zarábajúcich ľudí) ukázala, že pre všetky zvýšenia minimálnych miezd v USA od roku 1990 do roku 2006 platí, že nemali žiaden vplyv na zamestnanosť. Podľa súčasných metaanalýz (teda štúdií vyhodnocujúcich viacero iných empirických štúdií) je vplyv minimálnych miezd na zamestnanosť takmer nulový.
Kritika.
Podľa kritikov minimálnej mzdy je zavedenie (či zvýšenie) minimálnej mzdy v dôsledku mzdovej kompresie (čiže zmenšenie rozdielov v mzdách) nespravodlivé a demotivujúce pre „normálnych“ zamestnancov, má za následok nárast rezervačných miezd (rezervačná mzda je úroveň mzdy, od ktorej je už zamestnanec ochotný pracovať) a upozorňujú, že dobrovoľne platené efektívnostné mzdy (efficiency wages) majú motivačný účinok. Tradičný hlavný argument kritikov - zvýšenie nezamestnanosti v dôsledku zavedenia (či zvýšenia) minimálnej mzdy - vyvracajú aktuálne metaanalýzy, pretože dokazujú, že minimálne mzdy majú na nezamestnanosť takmer nulový vplyv; preto kritici tento tradičný argument upravili v tom smere, že zavedenie (či zvýšenie) minimálnej mzdy síce krátkodobo má slabé dopady, ale dlhodobo vraj brzdí tvorbu pracovných miest.
Niektoré praktické záležitosti.
Vplyv minimálnej mzdy na zamestnanosť závisí aj od konkrétnej výšky minimálnej mzdy, pretože čím nižšia je jej výška, tým menej zamestnávateľov sa týka jej zavedenie, čiže na tým menej zamestnávateľov má minimálna mzda vplyv.
Okrem toho je samozrejme na zachovanie reálnej úrovne minimálnej mzdy túto zmluvu upravovať spolu s rastom cien v ekonomike. V niektorých krajinách (napr. Spojenom kráľovstve či Nemecku) na tento účel existuje stála komisia zástupcov zamestnávateľov a zamestnancov (prípadne aj vedcov), ktorá vláde pravidelne navrhuje výšku minimálnej mzdy; o postupe na Slovensku pozri nižšie. Iná možnosť je automaticky naviazať výšku minimálnej mzdy na výšku životných nákladov, vývoj miezda alebo (váženú) kombináciu týchto dvoch ukazovateľov.
Ďalej je potrebné kontrolovať dodržiavanie predpísanej minimálnej mzdy v praxi, aby sa zabránilo vzniku nekalej konkurenčnej výhody u tých zamestnávateľov, ktorí ju nedodržiavajú.
Minimálna mzda v EÚ.
Minimálne mzdy sú v Európskej únii v kompetencii členských štátov. Štaty minimálne mzdy určujú dvoma rôznymi spôsobmi:
Minimálna mzda na Slovensku.
Ktoré právne predpisy sa zaoberajú minimálnou mzdou.
Česko-Slovensko patrilo k prvým štátom Európy, ktoré zaviedli minimálnu mzdu. Stalo sa tak v roku 1919 pre niektoré veľmi málo platené povolania. Počas socializmu sa minimálna mzda spájala s prvými tarifnými triedami mzdových stupníc. Všeobecne záväzná zákonná úprava minimálnej mzdy bola v Česko-Slovensku (a na Slovensku) zavedená v roku 1991 nariadením č. 99/1991 Zb. (porov. nižšie)
Minimálnou mzdou sa na Slovensku dnes a v posledných desaťročiach zaoberá:
Z medzinárodných zmlúv o minimálnej mzde pre Slovensko platia tieto:
Na koho sa minimálna mzda vzťahuje.
Minimálna mzda sa (podľa zák. č. 663/2007 Z.z. a zák. č. 552/2003 Z.z.) vzťahuje na pracovnoprávne vzťahy (t.j. 1. na pracovné pomery v súkromnom sektore i pri výkone práce vo verejnom záujme, a 2. na dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru) a na “obdobné pracovné vzťahy” (t.j. myslia sa najmä platy v štátnej službe a platy sudcov a prokurátorov ), pričom do roku 2012 sa minimálna mzda nevzťahovala na dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru. Keďže sa teda minimálna mzda vzťahuje aj na práce vo verejnom záujme a na štátnu službu resp. na práce „na dohodu“, v ktorých zamestnanci dostávajú „platy“ resp. „odmeny“, a nie „mzdy“, vzťahuje sa minimálna mzda (terminologicky) aj na platy resp. odmeny, nielen na mzdy.
Kto minimálnu mzdu stanovuje.
Podľa zákona o minimálnej mzde: „§ 2 Sumu minimálnej mzdy pre zamestnanca ...ustanoví na príslušný kalendárny rok vláda Slovenskej republiky ... nariadením vlády [napr. na rok 2016 je to nariadenie č. 279/2015 Z.z.]...§ 5 Zamestnávateľ, ktorý pri odmeňovaní zamestnancov postupuje podľa Zákonníka práce, môže so zástupcami orgánov odborových organizácií dohodnúť vyššiu minimálnu mzdu, ako ustanovuje nariadenie vlády; ak u zamestnávateľa nepôsobia zástupcovia orgánov odborových organizácií, môže tak ustanoviť svojím rozhodnutím. Pre členov družstiev, u ktorých je podľa stanov podmienkou členstva aj pracovný vzťah, možno vyššiu minimálnu mzdu ustanoviť uznesením členskej schôdze.“&lt;ref name="663/2007"&gt;zákon o minimálnej mzde (663/2007 Z. z.)&lt;/ref&gt;
Ako vzniká nariadenie vlády o výške minimálnej mzdy.
Zákon aj bližšie opisuje, ako vzniká spomínané nariadenie vlády. Konkrétne majú najprv na začiatku daného roka rokovať zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov. Následne platí: 
Kritériami pri všetkých vyššie uvedených dohadovaniach sa o výške minimálne mzdy majú byť podľa zákona najmä „ekonomická a sociálna situácia v Slovenskej republike za dva kalendárne roky predchádzajúce kalendárnemu roku, na ktorý sa navrhuje ustanoviť sumu minimálnej mzdy, najmä ...vývoj a) spotrebiteľských cien, b) zamestnanosti, c) priemerných mesačných miezd v hospodárstve Slovenskej republiky, d) životného minima.“
Výška minimálnej mzdy určenej nariadením vlády.
Zákon o minimálnej mzde k výške minimálnej mzdy uvádza:
Konkrétna základná výška minimálnej mzdy určenej nariadením (resp. v minulosti zákonom) vlády sa (takmer) každý rok mení. Zoznam príslušných aktualizačných nariadení (resp. zákonov) je uvedený vyššie. Dole je uvedený zoznam výšky minimálnej mzdy za mesiac uvedený v týchto nariadeniach (resp. zákonoch) od roku 1991 (ak nie je uvedené inak, suma za hodinu sa vždy rovná sume za mesiac, uvedenej v zozname, vydelenej 174):
Minimálne mzdové nároky.
Tzv. minimálne mzdové nároky sú zákonne predpísané násobky minimálnej mzdy (určenej nariadením vlády) pre jednotlivé druhy prác určené podľa náročnosti (násobky sú konkrétne na úrovni jedno- až dvojnásobku minimálnej mzdy) v prípadoch, keď podmienky odmeňovania zamestnancov nie sú dohodnuté v kolektívnej zmluve. Najnižšia mzda v hospodárstve (mimo kolektívnych zmlúv) je teda de facto pre najmenej náročné typy práce na úrovni toho, čo zákon označuje ako „minimálna mzda“, ale pre najnáročnejšie práce je naopak až na úrovni dvojnásobku toho, čo zákon označuje ako “minimálna mzda”.
Doplatok k minimálnej mzde.
Zákon o minimálnej mzde uvádza (§ 3): „(1) Ak mzda zamestnanca za vykonanú prácu nedosiahne v kalendárnom mesiaci sumu minimálnej mzdy, aj keď zamestnanec odpracoval plný pracovný čas v mesiaci ustanovený zamestnávateľom, zamestnávateľ poskytne zamestnancovi doplatok, ktorý predstavuje rozdiel medzi sumou minimálnej mzdy ustanovenou na príslušný kalendárny rok a dosiahnutou mzdou. (2) Pri výpočte doplatku podľa odseku 1 sa do dosiahnutej mzdy zamestnanca nezahŕňa mzda za prácu nadčas, mzdové zvýhodnenie za prácu vo sviatok, mzdové zvýhodnenie za nočnú prácu, mzda za neaktívnu časť pracovnej pohotovosti na pracovisku a mzdová kompenzácia za sťažený výkon práce; do počtu odpracovaných hodín sa nezahŕňajú hodiny práce nadčas a hodiny neaktívnej časti pracovnej pohotovosti na pracovisku.“
Zoznam európskych krajín podľa minimálnej mzdy.
Na nasledujúcom zozname sú uvedené minimálne mzdy krajín v Európe z roku 2013. Prepočty sú založené na pracovnom roku zloženom z 52 pracovných týždňov pri 40 odpracovaných hodinách za týždeň. Výnimkami sú Francúzsko s 35 hodinovým pracovným týždňom, Belgicko a Spojené kráľovstvo s 38 hodinovým pracovným týždňom, Írsko a Rumunsko s 39 hodinovým pracovným týždňom, Gruzínsko so 41 hodinovým pracovným týždňom a Turecko, ktoré ma 45 hodinový pracovný týždeň.