Jünnan-kuejčouská vysočina

Jünnan-kuejčouská vysočina alebo Jün-kuejčouská náhorná plošina (čínsky: 云贵高原; pchin-jin: Yúnguì gāoyuán) je rozsiahla náhorná plošina, nachádzajúca sa v provinciách Jün-nan a Kuej-čou na juhu Čínskej ľudovej republiky. Táto náhorná plošina má rozlohu približne 400 000 km² a nachádza sa v nadmorskej výške 1 000 – Je to štvrtá najväčšia náhorná plošina v Číne.
Geografia.
Jünnan-kuejčouská vysočina je typická krasová oblasť, ktorá sa tiahne od zlomu Červenej rieky v provincii Jün-nan po pohorie Wu-ling v Chu-nan. Napája sa na pohorie Cheng-tuan a je prechodnou oblasťou medzi Tibetskou náhornou plošinou a pahorkatinami a nížinami centrálnej Číny. Celková topografia tejto náhornej plošiny predstavuje teda mohutný svah, klesajúci od severozápadu na juhovýchod. Je jednou z oblastí, kde je krasové územie globálne najvyvinutejšie a najtypickejšie. Nachádza sa tu množstvo jaskýň, podzemných riek, kamenných výrastkov a stalagmitov.
Podľa širšej definície územie náhornej plošiny zahŕňa nielen provincie Jün-nan a Kuej-čou, ale aj okres Ku-lin, najjužnejšie cípy provincií S’-čchuan, východnú časť Čunking, časti provincii Chu-pej, Chu-nan a Kuang-si. Niektoré zdroje uvádzajú delenie náhornej plošiny na samostatné celky, časť Jünnan a Kuej-čou, pričom prirodzenou hranicou týchto dvoch celkov ma tvoriť pohorie Wu-meng.
Vodstvo.
Regiónom pretekajú rieky Jüan, Ťin-ša, Nan-pchan, Pej-pchan, Wu, Liou-ťiang a ďalšie. V oblasti existuje mnoho jazier, ktoré vznikli pretrhnutím a prehĺbením povrchovej vrstvy. Medzi najznámejšie patrí jazero Tien-čch’ s rozlohou 340 km² a jazero Er-chaj, ktoré ma rozlohu 250 km².
Fauna a flóra.
Oblasť je považovaná za jednu z biologicky najbohatších oblastí na svete, čo je spôsobené jej rôznymi klimatickými podmienkami a geografickou rôznorodosťou. Vyskytuje sa tu viac ako 18 000 druhov vyšších rastlín (51,6 %), 1 836 druhov stavovcov (54,8 % z celkového počtu v Číne) a množstvo druhov vzácnych, endemických a epibiotických voľne žijúcich živočíchov, čím sa radí na prvé miesto v hodnote druhového bohatstva a miere biodiverzity v Číne.
Na náhornej plošine a v okolitých údoliach žije niekoľko chránených cicavcov, napríklad: makak asámský (Macaca assamensis), hulman uzdičkový (Presbytis francoisi), langur brelichov (Rhinopithecus brelichi), leopard obláčikový (Neofelis nebulosa), leopard škvrnitý (Panthera pardus), tiger juhočínsky (P. tigris amoyensis), jeleň sika (Cervus nippon) a goral červený (Naemorhaedus cranbrookeii). V horskej prírodnej rezervácii Aj-lao (504 km²) sa vyskytujú vážne ohrozené populácie gibonov čiernych. Horské oblasti v regióne Jün-nan sú endemickou vtáčou oblasťou, pričom sa tu vyskytujú tri druhy vtákov s obmedzeným výskytom: brhlík borovicový (Sitta yunnanensis), sutora hnedokrídla, (Paradoxornis brunneus), timáliovec bodkovaný (Garrulax bieti).
Vzhľadom na environmentálne podmienky v tomto ekoregióne je potenciálnou prirodzenou vegetáciou subtropický les s druhmi stromov, ktoré si udržujú listy po celý rok. V pôvodnom lese, ktorý je dnes značne fragmentovaný, dominuje dub a príbuzné druhy duba "Cyclobalanopsis", gaštan jedlý, stromy z čeľade vavrínovité ("Lauraceae"), často aromatické a s listami v tvare čepele. Keďže bola náhorná plošina Kuej-čou chránená pred nepriaznivým počasím počas poslednej doby ľadovej, vyskytujú sa tu druhy rastlín, ktoré sú v Číne vzácne a chránené, vrátane subtropických ihličnanov, stromovej paprade, holubníka a čajovníka čínskeho, ktorý pochádza z lesov náhornej plošiny.