burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Molekulárna genetika

Molekulárna genetika – chémia dedičnosti je odvetvie genetiky, ktoré sa zaoberá molekulárnou štruktúrou génov a spôsobom ich účinku. Vychádza z predstavy, že gény sú súčasťou molekúl nukleových kyselín, dôležitých pri dedičných javoch. Molekulárna genetika je vývojovým pokračovaním klasickej genetiky, ktorej postuláty doplňuje a spresňuje. 
Nositeľom dedičných vlastností DNA je genetická látka. Gén má schopnosť rozmnožovania. DNA má schopnosť identickej replikácie. Gén určuje biologické prejavy DNA, určuje enzymatické vybavenie znakov bunky, a tým jej biochemickú vlastnosť. Gén môže podliehať mutáciám. Mutácia sa dá vysvetliť ako zmena aspoň jedného nukleotidu v molekule DNA. Základné tézy molekulárnej genetiky sa získali experimentmi na mikroorganizmoch, bakteriofágoch, vírusoch. Potvrdili ich aj doterajšie výskumy u vyšších organizmov.
Josef Hanuš (literárny historik)

Prof. PhDr. Josef Hanuš (* 27. jún 1862, Dolní Štěpanice – † 19. december 1941, Brno) bol český literárny historik a univerzitný profesor.
Bol rektorom Univerzity Komenského v Bratislave a prvým dekanom jej Filozofickej fakulty.
Genéza

Genéza je pôvod, vznik, proces vznikania.
Igor Hanzel

PhDr. Igor Hanzel, CSc. (* 11. jún 1957) je slovenský filozof-metodológ, pracovník Katedry logiky FF UK v Bratislave. Nadviazal na V. Černíka.
Genéza príčiny

Genéza príčiny je vznik stavu reality, ktorý v rámci kauzálnej súvislosti
nevyhnutne vyvoláva iný stav zvaný účinok.
Lev Hanzel

Lev Hanzel (* 17. december 1914, Viedeň† 8. november 1998, Bratislava) bol slovenský filozof, ktorého hlavnou oblasťou záujmu bol historický materializmus.
Profesor Univerzity Komenského, hlavný redaktor periodika "Philosophica", od 1954 do 1981 vedúci katedry filozofie FF UK v Bratislave, 1962 – 1965 hosťujúci profesor na Univerzite Martina Luthera v Halle-Wittenbergu.
Haploidia

Haploidia je prítomnosť jednej sady chromozómov v jadre bunky. Je to typický stav v pohlavných bunkách, v ktorých má napr. človek 23 chromozómov (v
somatických bunkách 46).
Génius

Génius je človek, ktorý má najvyšší stupeň tvorivého nadania. Niekedy sa pojmom "génius" označuje človek, ktorého inteligenčný kvocient presiahne hodnotu 160. Aj keď označujeme niektorých vedcov za géniov, pretože majú zásluhy hodné vysokej intelektuálnej úrovne, prívlastok "génius" nie je vždy správny. Spravidla ide o človeka, ktorý má znalosti všestranného charakteru a schopnosť premietať svoje schopnosti do skutočného sveta. Napríklad človek, ktorý dokáže zvládať niekoľko zložitých úkonov súčasne. Musia to byť úkony zamerané na inteligenciu inak ide iba o šikovného človeka. Géniom pomáha zvládať zložité úlohy najmä dobrá pracovná pamäť, ktorá im umožňuje aktívne pracovať v hlave s väčším množstvom faktov. Charakteristické vlastnosti geniálnych ľudí sa týkajú schopností ako pohotové vybavenie si relevantných faktov, systematický prístup k riešeniu problémov, používanie fantázie a abstraktné myslenie.
Génius podľa Kanta.
Génius podľa Kanta je príroda prejavujúca sa v človeku ako rozum. Génius sa neriadi nijakými pravidlami, vytvára však vzor, z ktorého možno pravidlá vyvodiť. Génius je
schopnosť vytvárať estetické idey, obrazy presahujúce hranice abstraktného myslenia.
Podľa K. E. Gilbertovej a H. Kuhna: "Génius, hovorí Kant, je príroda, ktorá pôsobí v človeku ako rozum. Je to nadanie vytvárať to, pre čo sa nedá stanoviť nijaké pravidlo. Dielo, ktoré génius vytvorí, sa v istom zmysle musí podobať prírodnému výtvoru. Nesmie v ňom byť vidno pracné tvorivé úsilie, nesmie ho zaťažovať akademická forma. Umelecký génius sa špecificky odlišuje od schopnosti, ktorú možno získať usilovnosťou, podporenou napodobením. Tým, že zdôrazňuje spontánnu stránku tvorby génia, zhoduje sa Kant so všetkými tvorivými umelcami, ktorí zistili,že nie sú schopní podať nejaký rozumový opis procesu, ktorým sa tvorí krása, a ani obrazne ho nedokázali opísať ináč, ako tak, že ho prirovnali k tehotenstvu."
Medzinárodná spoločnosť pre Krišnovo vedomie

Medzinárodná spoločnosť pre Krišnovo vedomie (angl. International Society for Krishna Consciousness, skr. ISKCON) alebo hovorovo Hnutie Hare Krišna je hnutie založené roku 1965 A.
C. Bhaktivédantom Swámi Prabhupádom na indoktrináciu gaudijskeho vaišnavizmu (odnož hinduizmu) do západného sveta. Od jeho pôvodnej formy rozšírenej hlavne v Bengále a Bangladéši sa však v niektorých ohľadoch odlišujú, napríklad v náboženskom uctievaní svojho zakladateľa alebo v zavedení svojskej náboženskej hierarchie. Na Slovensku sa k ISCON hlási približne 250 ľudí. Hnutie má centrá v Bratislave, Bernolákove a Abranovciach a prevádzkuje sieť vegetariánskych reštaurácií Góvinda v Bratislave, Košiciach a Prešove.
Harmónia

Harmónia môže byť:
Opak harmónie vo všeobecnom zmysle je disharmónia.
Predurčená harmónia

Predurčená harmónia alebo prestabilizovaná harmónia je vopred ustavovená harmónia. Pojem predurčenej harmónie je jedným z najznámejšich významovych útvarov vytvorených G. W. Leibnizom.
Predučená harmónia podľa Leibniza je súlad vytvorený Bohom medzi všetkými substanciami, monádami, bez toho, aby dochádzalo k priamemu a vzájomnému pôsobeniu medzi nimi. Tak sa napr. duša a telo vyvíjajú paralelne, vnemy duše sa zhodujú s afektami tela,
tak ako dvojo hodín raz navždy rovnako nastavených.
Genológia

Genológia je literárnovedná disciplína zaoberajúca sa problematikou literárnych druhov a žánrov.
Genóm

Genóm je haploidný súbor chromozómov a v ňom lokalizované dedičné vlohy – dedičnosť;…v širšom zmysle: súbor prvkov genetickej konštitúcie jedinca, ktoré sú lokalizované v bunkovom jadre.
Diploidná bunka dostáva jeden genóm od gaméty otca a druhý od gaméty matky.
Harmonizácia

Harmonizácia môže byť:
Giovanni Gentile

Giovanni Gentile (* 30. máj 1875, Castelvetrano, Taliansko – † 15. apríl 1944, Florencia) bol taliansky filozof a politik. 
Pôsobil ako profesor Rímskej univerzity, neskôr ako minister osvety v Mussoliniho vláde. Vypracoval systém aktualizmu. Bol známym talianskym socialistom, neskôr sa stal jedným zo zakladateľov fašistickej ideológie spolu s Benitom Mussolinim. Fašizmus bol preňho istá upravená forma socializmu, "ta správna forma socializmu".
Osturniansky potok

Osturniansky potok je vodný tok na Slovensku a v Poľsku (poľský názov Kacwin, prípadne Kacwinianka), pravostranný prítok Dunajca s dĺžkou , z toho na území Slovenska. Preteká územím okresu Kežmarok v Zamagurí. Na strednom a poľskom dolnom toku výraznejšie meandruje. Potok má daždovo-snehový režim odtoku s maximom prietoku v jarných mesiacoch marec-apríl. Výrazná je abrázia brehov.
"Prameň:" v Spišskej Magure na severovýchodnom úpätí Brijovho vrchu () v nadmorskej výške približne n. m., neďaleko slovensko-poľskej štátnej hranice
"Smer toku:" po sútok so Soliskovým potokom prevažne na východ, odtiaľ k obci Kacvín na severovýchod, medzi obcami Kacvín a Nedeca na sever, potom k ústiu na východ
"Geomorfologické celky:" Spišská Magura, Repisko, časť Osturnianska brázda
"Prítoky:" sprava Črchľový potok, prítok z oblasti Galajdovky, Bystrá, Krutovský potok, Soliskový potok, Frankovský potok, zľava Podlapšianka, v Poľsku ľavostranná Lapszanka
"Ústie:" na území Poľska do vodnej nádrže Jezioro Czorsztyńskie východne od obce Nedeca v nadmorskej výške cca 
"Obce:" Osturňa, Kacvín, Nedeca
Gerhard Gentzen

Gerhard Karl Erich Gentzen (* 24. november 1909, Greifswald – † 4. august 1945, Praha) bol nemecký matematik.
V rokoch 1944-1945 pracoval na Pražskej univerzite. Venoval sa hlavne základom matematiky a matematickej logike (Gentzenov formálny systém). 
Tesne po skončení 2. svetovej vojny bol 7. mája 1945 podobne ako iní Nemci za svoj pôvod zatknutý. Zomrel hladom 4. augusta 1945.
David Hartley

David Hartley (* 21. jún 1705, Halifax, Spojené kráľovstvo – † 28. august 1757, Bath) bol anglický filozof a lekár, spoluzakladateľ asociačnej psychológie.
V roku 1736 bol zvolený za člena Kráľovskej spoločnosti.
Genus proximum

Genus proximum (lat.) je najbližší rod, t. j. bezprostredne širšia trieda predmetov, do ktorej ako druh vstupujú skúmané predmety.
Pavel Hartl

Doc. PhDr. Pavel Hartl, CSc. je český psychológ.
Pavel Hartl vyštudoval psychológiu a pedagogiku na Filozofickej fakulte Karlovej univerzity v Prahe, kde dnes prednáša na katedre andragogiky. Venoval sa pedagogickej psychológii, psychoterapii, sociálnej patológii, v poslednom čase ako teoreticky, tak organizačne najmä vzdelávaniu dospelých. Publikoval množstvo kníh, skrípt a článkov v odborných časopisoch.
Geochémia

Geochémia je veda skúmajúca chemické zloženie Zeme. Skúma obsah, distribúciu a migračné procesy chemických prvkov a ich izotopov v zemskom telese, ako aj ich interakcie s atmosférou, hydrosférou a biosférou.
Za zakladateľov modernej geochémie sú považovaní sovietsky geológ Vladimir Ivanovič Vernadskij a nórsky geológ Victor Goldschmidt.
Rozdelenie.
Geochémia sa rozdeľuje na viaceré odbory:
Étienne Geoffroy Saint-Hilaire

Etienne Geoffroy Saint-Hilaire (* 15. apríl 1772, Étampes, Francúzsko – † 19. jún 1844, Paríž) bol francúzsky prírodovedec.
Člen a od roku 1833 prezident francúzskej AV. Prvý profesor zoológie v Múzeu, člen Napoleonovej expedície do Egypta (1798 – 1801), kde objavil rad nových živočíchov; po návrate založil v Paríži prvú európsku ZOO.
Étienne Geoffroy Saint-Hilaire bol evolucionista, stúpenec Lamarcka a odporca Cuviera. Pri klasifikovaní živočíchov dospel k poznatku o existencii spoločných čŕt v štruktúre všetkých stavovcov.
Heinz Hartmann

Heinz Hartmann (* 1894 – † 1970) bol pôvodom rakúsky psychiater žijúci v USA. Bol predstaviteľom psychoanalýzy, prenášal ju do pedagogickej praxe.
Geofyzika

Geofyzika je veda o fyzikálnych vlastnostiach Zeme a fyzikálnych procesoch na povrchu, vnútri a v najbližšom okolí zemského telesa. Geofyzika má veľmi široký predmet výskumu a zahŕňa aj fyzikálne aspekty ďalších náuk o Zemi. V užšom zmysle slova označuje len fyziku tuhého zemského telesa. Člení sa na fyziku pevnej časti zemského telesa, fyziku atmosféry a fyziku hydrosféry.
Geofyzika skúma:
Aplikovaná geofyzika - vychádzajúc z poznatkov (základnej) geofyziky sa zaoberá vrchnou časťou zemskej kôry a významne prispieva k riešeniu úloh v širokom spektre odborov súvisiacich s horninovým prostredím (nerastné suroviny, geológia, environmentálne záťaže, stavebníctvo, archeológia a i.).
Základné poznatky geofyziky pochádzajú už z Newtonových čias. Jednotlivé geofyzikálne disciplíny sa vyvíjali často nerovnomerne a vo vzájomnej izolácii. Ako samostatný vedný odbor sa začala geofyzika formovať až na začiatku 20. storočia a vyvíja sa úzko spätá s inými vedami o Zemi, predovšetkým s geológiou, geografiou, geodéziou, geochémiou a astronómiou.
Klaus Hartmann

Klaus Hartmann (* 5. september 1925, Berlín, Nemecko – † 30. jún 1991, Tübingen) bol nemecký filozof.
Zaoberal sa problémami zdôvodnenia sociálnej filozofie, špeciálne podnetmi zo strany ontológie a dialektiky (Hegel, von Stein, Marx, Sartre).
Fyzická geografia

Fyzická geografia je odvetvie geografie, ktoré skúma zákonitosti formovania a dynamiky prírodnej zložky krajinnej sféry. Venuje sa poznávaniu prírodného prostredia, v ktorom človek žije a tvorí. 
Predmetom skúmania fyzickej geografie je teda fyzicko-geografická sféra. Fyzicko-geografická sféra sa skladá z viacerých sfér:
Podľa niektorých definícií sem nepatrí kryosféra (je to de facto hydrosféra), poprípade pedosféra (prienik biosféry, hydrosféry a litosféry). Slovenskí geografi sa najčastejšie prikláňajú k názoru, že fyzickogeografická sféra má 5 zložiek (a to pedosféra áno, kryosféra nie).
Geokracia

Geokracia (gr.) je prevládanie pevniny na Zemi v geologických epochách, keď sa moria prehĺbili a súš plošne prevládala.
Hárún ar-Rašíd

Hárún ar-Rašíd ( – "Áron Spravodlivý") (* 17. marec 763, Rej, Irán – † 24. marec 809) bol piaty kalif z dynastie Abbásovcov v rokoch 786809. Je to tradičný hrdina arabského a islamského folklóru (zbierka Tisíc a jedna noc).
Meno.
Jeho celé arabské meno je Hárún ibn Muhammad ibn Abd Alláh ibn Muhammad ibn Alí ibn Abd Alláh ibn Abbás ibn Abd al-Muttalib ibn Hášim ibn Abd Manaf ().
Životopis.
Hárún ar-Rašíd bol synom tretieho abbásovského kalifa Al-Mahdího a jeho manželky Al-Chajzurán, bývalej otrokyne z Jemenu, ktorá mala silný vplyv na vládu svojho muža, ako aj jeho nasledovníkov – synov al-Hádího a Hárúna. V mladosti, v rokoch 780 a 782, viedol vojenskú výpravu proti Byzantskej ríši. Dohodnutá mierová zmluva po druhej výprave mu priniesla titul ar-Rašíd ("spravodlivý").
14. septembra 786 zomrel za nejasných okolností jeho brat a vtedy vládnuci kalif al-Hádí, čo Hárúnovi otvorilo cestu na trón. Hlavným vezírom (veľkovezírom) jeho vlády sa stal Jahjá ibn Chálid z vplyvnej perzskej rodiny Barmakiovcov. Hárún na jeho radu pozval do Bagdadu veľa učencov prevažne z Indie. Traduje sa, že pred prijatím islamu boli barmakovci budhisti. Členovia rodu Barmak sa stali vezírmi kalifov a udržiavali si silné politické postavenie. Jahjá ibn Chálid sa stal hlavným vezírom a jeho syn Džafar ibn Jahjá vezírom kalifa Hárúna ar-Rašída a fakticky kontrolovali celú štátnu administratívu. Boli považovaní za patrónov mnohých vied a umení. V Bagdade zanechali mnoho významných stavieb, založili prvé dielne na výrobu papiera a zaslúžili sa o rozvoj písomníctva. Počas vlády Hárúna ar-Rašída bola v Bagdade založená knižnica a centrum pre učencov Bajt al-Hikma - Dom múdrosti. Tu vznikli preklady Pytagora, Aristotela, Galéna, Hippokrata, indického Brahmaguptu.
V roku 803 upadla vezírova rodina do kalifovej nemilosti, Jahjá bol uvrhnutý do väzenia, kde v roku 806 zomrel. Jeho syn Dža’far bol popravený, rozštvrtený a časti tela boli vystavené po stranách mosta v Bagdade po dobu troch rokov. Príčina straty dôvery sa vysvetľuje vzťahom vezíra Dža’fara Barmaka a Hárúnovej sestry Abbásy, ktorí napriek zákazu kalifa splodili syna. Historik Ibn Chaldún spochybnil tento príbeh a ako dôvod uvádza neúctivé správanie členov barmakovskej rodiny a enormný nárast mocenského vplyvu rodiny, čím sa stali reálnou hrozbou kalifa.
Geolingvistika

Geolingvistika je časť jazykovedy, ktorá skúma všetky jazyky sveta, ich vzťah k územnému rozloženiu, ich význam z hľadiska politického, hospodárskeho a kultúrneho.
Harvard University

Harvard University alebo po slovensky Harvardova univerzita (často nesprávne Harvardská univerzita) je najstaršia stále fungujúca univerzita na území Spojených štátov a jedna z najprestížnejších univerzít na svete, nachádzajúca sa v Cambridgei v štáte Massachusetts. Jej najstaršia časť, Harvard College (do 13. marca 1639 názov New College), ktorá je spolu Harvard Extension School (1910) inštitúciou univerzity pre bakalárske štúdium, bola založená v roku 1636 (7. novembra 1636 bola odsúhlasená dotácia na založenie školy). Pomenovaná je podľa duchovného Johna Harvarda, absolventa University of Cambridge, ktorý škole odkázal polovicu svojho dedičstva (780 libier a knižnicu s cca 320 zväzkami kníh).
Harvardova univerzita je súkromnou a výskumnou univerzitou a patrí do Ivy League („Brečtanová liga“), športového združenia ôsmich elitných univerzít na severovýchode USA. Prednášal na nej napríklad William James, C. I. Lewis, Talcott Parsons alebo Hilary Putnam.
Geomantia (veštenie)

Geomantia je veštenie zo značiek nakreslených na zemi, prípadne z náhodne hodeného piesku alebo hliny. Využívala sa napríklad pri vyhľadávaní správnych miest pre stavby a pre hroby.
John Harvard

John Harvard (* 26. november 1607, Londýn, Spojené kráľovstvo – † 14. september 1638, Charlestown, Massachusetts, USA) bol anglický duchovný pôsobiaci v štáte Massachusetts. Jeho donácia – 780 libier (pol majetku) a knižnica, ktorá obsahovala asi 320 zväzkov kníh vysokej škole New College v Cambridge zabezpečili, že táto univerzita 13. marca 1639 dostala názov Harvardova univerzita. V tom čase išlo len o Harvard college, názov Harvard University dostala až v roku 1780 ustanovením štátu Massachusetts.
Geomechanika

Geomechanika (z gréckého slova "γεός" ("geós") = zem) je časť geofyziky:
Geomechanika vznikla ako odvetvie geofyziky začiatkom 20. storočia.
Ihab Hassan

Ihab Hassan (* 17. október 1925, Káhira, Egypt – † 10. september 2015, Milwaukee, Wisconsin, USA) bol egyptsko-americký literárny teoretik a spisovateľ, podľa ktorého naozaj umelecké sú iniciatívy alebo udalosti.
Absolútna geometria

Absolútna geometria je elementárna geometria vybudovaná deduktívne na základe axióm incidencie, usporiadania, zhodnosti a spojitosti bez použitia axiómy rovnobežnosti. Termín prvýkrát použil maďarský matematik János Bolyai.
Hathajoga

Hathajoga je prvých päť stupňov aštangajogy, fyzické cvičenia:
Analytická geometria

Analytická geometria je geometria, ktorá skúma geometrické objekty algebrickými a analytickými metódami. Vyjadruje ich číslami a rovnicami prostredníctvom sústavy súradníc. Analytická geometria je odvetvie matematiky, v ktorom sú geometrické útvary vyjadrené pomocou čísel; analytická geometria predstavuje prevod geometrických úloh na úlohy algebrické.
Deskriptívna geometria

Deskriptívna geometria je odvetvie matematiky zaoberajúce sa zobrazovaním trojrozmerného priestoru na
rovinu (nákresňu). Poskytuje metódy, ktoré umožňujú dosiahnuť jednoznačnosť týchto zobrazení a ich čitateľnosť. Cieľom je zobrazenie a skúmanie geometrických vlastností útvarov, napr. v architektúre a strojníctve. 
Medzi základnú metódu patrí premietanie – stredové alebo šikmé.
Za zakladateľa deskriptívnej geometrie je považovaný francúzsky geometer Gaspard Monge (1746 – 1818), ktorý publikoval vedecký systém v diele "Géometrie descpriptive" (1799). Na Slovensku sa o rozvoj zaslúžil český matematik Gabriel Čeněk (1900 – 1956).
Hauština

Hauština je najdôležitejší čadský jazyk semitsko-hamitskej jazykovej rodiny; druhý najrožšírenejší jazyk medzinárodný dorozumievací prostriedok subsaharskej Afriky (po svahilčine). Hovorí sa ním najmä v Nigérii a Nigeri, používa sa v niektorých častiach Kamerunu, v Čade, v Benine, Togu, Ghane, Burkine a v severných oblastiach Pobrežia Slonoviny. Zapisuje sa latinkou a arabským písmom.
Havajské ostrovy

Havajské ostrovy sú súostrovie 130 koralových, sopečných ostrovov, skál a útesov v Tichom oceáne, na ktorom sa nachádza Havaj, federálny štát USA.
Rozkladajú sa približne medzi 19 a 29° severnej šírky. Najväčšie ostrovy sú: Hawai‘i (často prezývaný ako "Big Island"), Maui, Lāna‘i, Moloka‘i, Kaho‘olawe, O‘ahu, Kaua‘i a Ni‘ihau. Hlavné mesto štátu, Honolulu, sa nachádza na ostrove O‘ahu, na ktorom žije asi 70% Havaja.
Vznik.
Súostrovie vzniklo sopečnou činnosťou nad oblasťou oslabeného zemského plášťa, v ktorom sa nachádza milióny rokov horúca škvrna (po angl. "hotspot") približne v hĺbke 52 kilometrov. Severozápadné ostrovy sú staršie, čo sa odráža aj na ich stupni erodovaného povrchu. V posledných 200 rokoch je aktívna vulkanická činnosť iba na ostrove Havaj a na podmorskej sopke Lo‘ihi, ktorá zatiaľ nevyrástla nad morskú hladinu.
Ostrovy sa skladajú z čadičových láv, čo súvisí so zložením magmy v oblasti horúcej škvrny.
Delenie.
POZN: V slovách severozápadné a juhovýchodné sa tu niekedy píše malé začiatočné písmeno.
Metrická geometria

Metrická geometria je geometria, v ktorej považujeme dva obrazce za ekvivalentné (rovnaké) nezávisle od polohy, v akej sú, ak možno jeden obrazec na druhý previesť posunom (transláciou) v rovine a ich otočením (rotáciou). Metrická geometria je teória invariantov vzhľadom na všetky možné pohyby roviny v sebe samej.
Neeuklidovská geometria

Neeuklidovská geometria je geometrický systém odlišný od euklidovskej geometrie. Tvorcami neeuklidovskej geometrie sú Nikolaj Ivanovič Lobačevskij, Carl Friedrich Gauß, János Bolyai, Georg Friedrich Bernhard Riemann.
Vety neeuklidovskej geometrie sa líšia od viet euklidovskej geometrie, napríklad súčet uhlov trojuholníka je tu menší ako dva pravé uhly (180°).
Neeuklidovské geometrie majú dôležitú úlohu v súčasnej teoretickej fyzike (teória relativity, kvantová mechanika).
Karel Havlíček Borovský

Karel Havlíček Borovský vlastným menom Karel Havlíček (* 31. október 1821, Borová u Přibyslavi – † 29. júl 1856, Praha) bol český básnik, novinár a politik. 
Pripisuje sa mu výrazný vplyv pri vzniku a formovaní českej žurnalistiky, satiry a literárnej kritiky. Prívlastok Borovský, ktorým podpisoval svoje diela odvodil od svojho rodiska.
Bol prívržencom ideológie austroslavizmu.
V roku 1846 Havlíček navštívil litoměřický biskupský cintorín, kde sa zhrozil, že hrob Karla Hynka Máchu nie je nijako označený. Zasadil sa o vytvorenie náhrobku, ktorý je dnes na pražskom Vyšehrade. V roku 1848 navrhol a presadil premenovanie pražského Koňského trhu na Václavské náměstí a tiež Dobytčího trhu na Karlovo náměstí. Neúspešne presadzoval zriadenie prvej českej priemyslovej školy.
Joseph Haydn

Franz Joseph Haydn (* 31. marec 1732, Rohrau, Rakúsko – † 31. máj 1809, Viedeň) bol rakúsky hudobný skladateľ.
Životopis.
V rokoch 1739 až 1749 bol "Sängerknabe" (speváčik) svätoštefanského dómu vo Viedni. Od 1759 do 1761 pôsobil ako kapelník grófa Morzina v Lukavici pri Plzni, potom až do roku 1790 ako kapelník kniežaťa Esterháziho najprv v Eisenstadte, neskôr v Eszterháze. Posledné roky prežil vo Viedni.
Charakteristika tvorby.
Význam Josepha Haydna pre vývoj hudby je nesporný. Upevnil klasicizmus a jeho zásady ako hudobný štýl. Významne sa zaslúžil o rozvoj sonátovej formy a symfónie. Nazýva sa preto aj "otcom symfónie". Položil tiež základy formy sláčikového kvarteta. Rozšíril orchester o nové nástroje a objavil tak jeho nové možnosti. To sú len najdôležitejšie prvky, ktorými Haydn navždy ovplyvnil smerovanie hudby. 
Samotné Haydnove diela sa vyznačujú sviežou, ľahkou melodikou a jasnými harmóniami. Je tvorcom najčistejšieho klasicistického štýlu. 
Dielo.
Dielo Josepha Haydna je až neuveriteľne rozsiahle. Dodnes sa na repertoári udržali viaceré jeho symfónie, z ktorých je veľmi známa najmä druhá veta "Symfónie č.94 G dur "S úderom tympanov", nazvaná Angličanmi "The Surprise" ("Prekvapenie"). 
Z koncertov sú najvýznamnejšie dva violončelové. Ďalšie koncerty sú hodnotné okrem iného vďaka zriedkavému výberu sólového nástroja - ide o trúbkový a hobojový koncert. Zvlášť prvý z menovaných je veľmi známy. 
Haydn patrí k najvýznamnejším skladateľom sláčikových kvartet v dejinách. Jeho diela tvoria základ repertoáru týchto komorných hudobných telies. Druhá veta "Cisárskeho" kvarteta C dur č. 62 "(op.76 č.3), ktorú zložil ako cisársku hymnu Gott erhalte, sa stala melódiou nemeckej štátnej hymny. 
Oratóriá ""Stvorenie" a "Ročné obdobia"" vytvoril Haydn na sklonku života.
Geopolitika

Geopolitika je myšlienkový smer snažiaci sa využitím poznatkov z geografie porozumieť problémom sveta a jeho politického vývoja. 
Geopolitika bola v minulosti často zneužitá na ospravedlnenie agresívnej a dobyvačnej politiky alebo
predurčenosti jednej časti sveta (národa) na ovládanie iných (nacizmus).
Geosynklinála

Geosynklinála je rozsiahla labilná sedimentačná časť zemskej kôry, ktorá sa vyznačuje dlhšie trvajúcim poklesom. Názov "geosynklinála" zaviedol americký mineralóg a geológ J.D. Dana. V geosynklinálach prebiehajú dlhé obdobia usadzovania úlomkov hornín z priľahlých pevnín. Vrstvy týchto sedimentov môžu dosahovať hĺbku až 10 km. Počas nasledujúcich tektonických pohybov sa začnú tvoriť vrásy, vrásové prešmyky ako aj príkrovy, čo zapríčiní vyzdvihovanie sedimentárnych súvrství do veľkých výšok, čo môže mať za následok vznik pásmových pohorí. 
Dnes všeobecne uznávaná teória globálnej tektoniky teóriu geosynkinál prekonala. Napriek tomu že geosynklinálna koncepcia nebola správna, vo svojej dobe správne definovala niektoré fázy kontinentálnej kolízie. Za gosynklinály sú dodnes niekedy označované predĺžené oceánske panvy pozdĺž kontinentov. Všeobecne sa odporúča termín geosynklinála nepoužívať.
Starší a súčasný pohľad na geosynklinály.
V druhej polovici 19. storočia americkí geológovia James Hall a J.D. Dana na základe výskumu Apalačské pohoria vyslovili takzvanú geosynklinálnu koncepciu vzniku pohorí. Pred všeobecným prijatím teórie platňovej tektoniky sa niektorí geológovia domnievali, že geosynklinály sú rozsiahle priehlbeniny zemskej kôry, ktoré vznikajú v bezprostrednej blízkosti pevnín, v moriach strednej hĺbky (asi 200 - 1000 m), ktorých dno počas tohto procesu poklesávalo. Poklesávanie morského dna blízko pevnín, na rozdiel od dnešnej predstavy, odôvodňovali tým, že sa v týchto oblastiach zemská kôra ľahšie ohýba. Po dosiahnutí kritickej hĺbky asi 14 km, podľa ich predstáv dochádzalo k horizontálnemu stlačeniu más sedimentov a následnému vzniku pásmového pohoria. Dnes sa geosynklinály nepovažujú za príčinu vzniku pohorí, ale za jeden z javov, ktorý predchádza ich výzdvihu a zapadá do koncepcie globálnej platňovej tektoniky.
Geosynklinálne oblasti.
Zo štúdia geosynklinál, bola evidentná existencia paralelných pásov s odlišným typom sedimentov. Z pohľadu dnešnej koncepcie platňovej tektoniky možno tieto oblasti charakterizovať nasledovným spôsobom:
He

He alebo HE môže byť:
Geotektonika

Geotektonika (gr.) je veda, ktorá sa zaoberá stavbou (tektonikou) rozsiahlych štruktúrnych prvkov Zeme, ako aj procesmi, ktoré v nej prebiehajú a silami, ktoré ju formujú.
Niektoré zdroje považujú termín geotektonika za ekvivalentný termínom megatektonika a globálna tektonika. Iné ho považujú za synonymum tektoniky.
Hebefrénia

Hebefrénia je forma schizofrénie v puberte; psychóza. Prejavuje sa protikladmi v konaní.
Geragogika

Geragogika je aplikovaná veda o výchove starších osôb v tzv. treťom veku.
Hebraizmus

Hebraizmus alebo hebrejizmus je hebrejský jazykový prvok v inom jazyku.
Germáni

Germáni sú príslušníci indoeurópskej skupiny kmeňov sídliacich v severnej, západnej a strednej Európe. Spomedzi týchto kmeňov sa sformovali dnešní Angličania, Flámi, Holanďania, Nemci, Islanďania, Faerčania, Nóri, Dáni a Švédi. Výrazom "Germáni", ktorý pochádza z keltčiny sa označujú jazykovo príbuzné staroveké kmene doložené od železnej doby (od 6. storočia pred Kr.) na severe strednej Európy a v Škandinávii.
V dobe rímskych výbojov (1. storočie pred Kr.) sa zaoberali chovom dobytka, poľnohospodárstvom a lovom.
Do polovice 1. storočia pred Kr. sa postupne presunuli na rieku Vislu, horný tok Labe, Dunaja a Rýna. Tu narazili na Keltov a na hranice Rímskej ríše.
Počas sťahovania národov vytvárali na území Západorímskej ríše od 5. storočia barbarské štáty, z ktorých najvýznamnejším sa stala Franská ríša.
Germanistika

Germanistika je veda o jazyku, literatúre a kultúre Germánov, v užšom zmysle
nemeckého národa.
Ewald Hecker

Ewald Otto E. Hecker (* 20. október 1843, Halle, Nemecko – † 12. január 1909, Wiesbaden) bol nemecký psychiater. Zaviedol termín hebefrénia.
Geront

Geront alebo gerón môže byť:
Pavel Hečko

Pavel Hečko (* 8. jún 1825, Horné Srnie† 24. jún 1895, Hodruša) bol slovenský pedagóg, evanjelický kňaz a filozof, predstaviteľ protestantskej filozofie.
Rodina.
Jeho otec bol Adam Hečko a matka Alžbeta. Patril ku generácii mladších štúrovcov a tvoril - ako mnohí jeho vrstovníci - v období, keď sa na horizontoch slovenského národa striedali vytúžené nádeje na jeho realizovanie s mračnami veštiacimi zánik. Tým je podmienená jeho pedagogická tvorba.
Okrem náboženských, filozofických, etických a estetických otázok sa zaujímal aj o otázky výchovy. V časopisoch sa prihováral slovenskej mládeži (radil, ako študovať). Publikoval v časopisoch ako Dennica, Národnie noviny, Slovenské noviny, Orol a i. Tiež napísal niekoľko kratších prác - "Krátky zemepis", "Život a účinkovanie Ľudovíta Štúra", "Memorandum národa slovenského". Hečko vychádzal z filozofie Helga, ktorý predpovedal Slovanom veľkú budúcnosť.
Gerontagogika

Gerontagogika je teória výchovy a vzdelávania gerontov.
Hedónia

Hedónia (gr.) je príjemný pocit spokojnosti.
Javorinka

Javorinka môže byť:
Gesamtkunstwerk

Gesamtkunstwerk (nem.) je všeumelecké dielo ako vyrovnaná syntéza hudobno-dramatickej, slovesnej, hereckej, tanečnej a výtvarnej zložky. S ideou gesamtkunstwerku vystúpil R. Wagner.
Hedonista

Hedonista (gr.) je prívrženec hedonizmu.
Gesto

Gesto alebo posunok je pohyb niektorou časťou tela (najčastejšie rukou) na vyjadrenie niečoho či na zdôraznenie reči. 
Gesto je nástroj medziľudskej neverbálnej komunikácie používaný najmä vo vypätých emocionálnych situáciách, napr. v situácii strachu, radosti,
bolesti a pod..
Ide o pohyby rúk, čiastočne aj nôh, ktoré sa využívajú niekedy mimovoľne, inokedy zámerne. Gesto skracuje verbálny text, dopĺňa význam slov a výpovedi dáva nové významy. Duplikácia gest nám pomáha pri komunikácii v hlučnom prostredí alebo pri komunikácii s rečovými chybami. Gestá sa členia na "autosémantické" (plnovýznamové) a na "synsémantické" (neplnovýznamové). 
Autosémantické gestá.
Autosémantické gestá si rečník uvedomuje a využíva ich namiesto reči. Sú schopné nahradiť reč. Patria k nim napr.: 
Synsémantické gestá.
Synsémantické gestá sú mimovoľné, zautomatizované, rečník si ich neuvedomuje. Sú to prázdne gestá, ktoré nemajú v reči žiadnu funkciu. Nedajú sa odstrániť. Výrazne sa prejavujú u pedagógov, hercov, ľudí pracujúcich v hluku a ľudí pracujúcich s písaným jazykom. Nemajú sa potláčať. Neinformujú, iba ilustrujú. Môžu byť "nocionálne" (sprevádzajú vecný význam slova), "expresívno–emocionálne" (sprevádzajú citové výrazy). Gesto sprevádza, resp. významovo dopĺňa a spresňuje, výpoveď rečníka. Malo by pôsobiť decentne a úsporne. 
Osobitnú skupinu tvoria zvuky, ktoré v prejave napodobňujú alebo nahrádzajú pravé zvuky. Vyjadrujú aj silné citové kontakty. Nemusia sa realizovať len jazykovou podobou.
Zlozvyky.
Tieto zlozvyky sú viditeľnejšie, vyskytujú sa častejšie a majú širší rozsah. Najčastejšie sú to tieto :
Zasahujú aj do oblasti kineziky, preto sa často označujú ako gestikulačno–kinezické zlozvyky.
Arnold Geulincx

Arnold Geulincx (* 31. január 1624, Antverpy, Belgicko – † november 1669, Leiden, Holandsko) bol holandský filozof, zakladateľ okazionalizmu.
Ghibellin

Ghibellin (iné názvy: gibelín, pôvodne ghibellino, Waiblingovec) (podľa nemeckého hradu Weiblingen) bol prívrženec cisárskej moci v 12. a 13. storočí proti pápežovi;
protivníci guelfov. Ghibellini boli na strane Nemcov (Hohenštaufovcov).
Franklin Henry Giddings

Franklin Henry Giddings (* 23. marec 1855, Sherman, Connecticut, USA – † 11. jún 1931, Scarsdale, New York) bol americký sociológ, predstaviteľ psychologického evolucionizmu. Bol zakladateľom prvej katedry sociológie v USA (1894).
William Gilbert

William Gilbert (* 24. máj 1544, Colchester, Spojené kráľovstvo – † 30. november 1603, Londýn) bol anglický prírodovedec a lekár.
Zaoberal sa najmä elektrinou a magnetizmom. Bol osobným lekárom kráľovnej Alžbety I. Napísal knihu "De Magnete" (O magnetizme) a vysvetlil, ako sa magnety priťahujú a odpudzujú. Poukázal aj na to, že Zem je ako obrovský tyčový magnet, a preto strelka kompasu vždy smeruje na sever.
Hegelovstvo

Hegelovstvo (alebo hegelianizmus, hegeliánstvo, hegelizmus) je súhrn filozofém nadväzujúcich viac alebo menej kriticky alebo apologeticky na Hegelovu filozofiu (zhruba do pol. 19. stor.). Medzi Hegelovými žiakmi vykryštalizovalo najmä starohegelovstvo a mladohegelovstvo. Prívrženec hegelovstva sa nazýva hegelovec (hegelián, hegelista).
Frank Bunker Gilbreth

Frank Bunker Gilbreth (* 7. júl 1868, Fairfield, Maine, USA – † 14. jún 1924, Montclair, New Jersey) bol americký podnikateľ, konzultant a rozvíjateľ taylorizmu.
Začínal ako robotník, neskôr bol vedúcim pracovníkom stavebnej firmy, podnikateľom a nakoniec pôsobil ako konzultant v oblasti racionalizácie práce.
Étienne Gilson

Étienne Henry Gilson (* 13. jún 1884, Paríž, Francúzsko – † 19. september 1978, Auxerre) bol francúzsky filozof a historik filozofie, jeden z najvýznamnejších predstaviteľov novotomizmu. Niekedy ho charakterizujú ako predstaviteľa novoscholastiky tomistického razenia.
Profesor na Sorbonne (1921), v Bruseli (1923), Harvarde (1927). V roku 1929 vytvoril na univerzite v Toronte "Institut of Medieval Studies"; 1932-1951 profesor na College de France.
Gilson zameriaval svoju pozornosť najmä na dejiny stredovekej filozofie a v súvislosti s tým aj na otázku kresťanskej filozofie. Nadväzujúc na myšlienky H. Bergsona a existencializmu dospieva k novému výkladu náuky Tomáša Akvinského, ktorý sa považuje za najprimeranejší: svojou interpretáciou učenia o bytí a bytnosti sa Gilson spolu s ďalšími novotomistami ohradil proti Heideggerovmu nediferencovanému odsúdeniu celej kresťanskej špekulácie do rámca zabudnutosti bytia (Seinsvergessenheit), kam nemožno radiť práve Tomáša Akvinského.
Gip

Gip ("General Information Programme") je Všeobecný informačný program UNESCO.
Hegemónia

Hegemónia (gr.; príslušná osoba je hegemón) môže byť:
David Glass

David Glass (* 2. január 1911 – † 23. september 1978) bol britský sociológ, ktorý sa zaoberal problematikou národností a vzdelávacieho systému v Spojenom kráľovstve.
Hégésias z Kyrény

Hégésias z Kyrény alebo Hégésiás z Kyrény alebo Hegesias z Kyrény (asi 330 pred Kr., Kyréna – asi 270 pred Kr., Kyréna) bol starogrécky filozof, predstaviteľ kyrénskej školy a zakladateľ smeru, ktorého prívrženci dostali podľa neho meno. Hegesias dokazoval, že šťastie nemožno dosiahnuť, a to jednak v dôsledku samej povahy ľudskej prirodzenosti (telo je vystavené nevyhnutným útrapám, a tie vedú k nepokoju duše), jednak v dôsledku ťažkostí, ktoré človeku spôsobuje osud.
Podľa Hegesiasa je síce rozkoš naozaj zo všetkého najžiadúcejšia, ibaže ju prakticky sotva možno dosiahnuť, pretože bolesť na nás dolieha v tisícorakej podobe: preto najlepšie urobí ten, čo sa obesí. Azda preto sa dostalo Hegesiovi prezývky "Nahovárač k smrti (Peisithanatos)".
Globalistika

Globalistika je teória skúmajúca základné otázky existencie a vývoja svetovej spoločnosti
ako celku na základe multidisciplinárneho výskumu spoločenských vied a prírodných vied (zachovanie svetového mieru a otázky odzbrojenia, ekologická problematika, využívanie prirodného bohatstva, otázky populácie a zabezpečenie obyvatelstva potravinami, problém energie ap.).
Heinrich Heine

Christian Johann Heinrich Heine narodený ako "Harry Heine" (* 13. december 1797, Düsseldorf, Nemecko – † 17. február 1856, Paríž) bol nemecký básnik a prozaik vychádzajúci z romantizmu, autor teoretických spisov o kultúre a filozofii, revolučný demokrat, ústredná postava nemeckej literatúry po Goetheho smrti.
Slovenské preklady.
HEINE, Heinrich: "O náboženstve a filozofii" (z pôvodného orignálu Zur Geschichte der Religion und Philosophie in Deutschland, 1834). Bratislava : Vydavateľstvo Spolku slovenských spisovateľov, 2022
Glosa (žurnalistika)

Glosa (gr.) je v publicistický útvar fejtonického a polemického charakteru; lyrická báseň španielskeho pôvodu, ktorá sa skladá zo štyroch decím osobitného významu a usporiadania.
Obdobie Heisei

Obdobie Heisei alebo éra Heisei alebo Heisei bolo obdobie japonských dejín. Táto éra začala vládou japonského cisára Akihita 8. januára 1989 a skončila jeho abdikáciou 30. apríla 2019. Jedná sa o prvú abdikáciu Japonského cisára po viac ako 200 rokoch.. Akihito sa narodil 23. decembra 1933 (86 rokov - 2019). Jeho abdikáciou sa začala Obdobie Reiwa, ktorej vládne jeho syn cisár Naruhito.
Glosár

Glosár (&lt; lat. &lt; gr.) je zbierka glos, presnejšie:
Werner Karl Heisenberg

Werner Karl Heisenberg (* 5. december 1901, Würzburg, Bavorské kráľovstvo – † 1. február 1976, Mníchov, Západné Nemecko) bol nemecký teoretický fyzik, spoluzakladateľ kvantovej mechaniky. Prispel k rozvoju kvantovej elektrodynamiky, kvantovej teórie poľa, teórie jadra, fyziky kozmického žiarenia a teórie elementárnych častíc. 
V roku 1932 získal Nobelovu cenu za svoj prínos pri tvorbe kvantovej mechaniky.
Životopis.
V roku 1923 získal na univerzite v Mníchove doktorát z teoretickej fyziky. V roku 1925 navrhol nový výklad fyziky, ktorý sa zásadne líšil od Newtonovho výkladu. V roku 1927 formuloval slávny princíp neurčitosti, ktorý obmedzuje aplikovanie klasických pojmov na mikrosvet.
Pred začiatkom druhej svetovej vojny odmietol emigrovať z rodného Nemecka. O jeho živote v nacistickom Nemecku vznikla divadelná hra. 
Vedecké výsledky.
Heisenbergov princíp neurčitosti špecifikuje isté teoretické hranice ľudskej schopnosti vykonávať vedecké merania. Podľa princípu neurčitosti ani zdokonalenie meracieho prístroja nedovolí získať presné výsledky.
K praktickému využitiu kvantovej mechaniky patria elektrónové mikroskopy, lasery, tranzistory, uplatnenie našla i v jadrovej a atómovej energii, tvorí základ spektroskopie a bohato sa uplatňuje i v astronómii a chémii. Využíva sa aj v teoretickom skúmaní ako sú vlastnosti kvapalného hélia, vnútorná konštitúcia hviezd, feromagnetizmus a rádioaktivita.
Podľa jeho kvantového mechanického modelu nie je možné spočítať (s rovnakou presnosťou) dráhu a rýchlosť elektrónov – čiže polohu a energiu – čo však už podľa nových znalostí v pôvodnej formulácii neplatí.
Gloséma

Gloséma je slovo ako jednotka jazykového systému.
Heket

Heket alebo Hekit () bola staroegyptská bohyňa zrodu, v ľudovej viere dobrotivá pomocníčka. Pre Egypťanov bola žaba symbolom plodnosti a života, keďže sa každoročne po záplavách rodili milióny týchto obojživelníkov a vyliezali z úrodných naplavenín prinášajúcich zemi úrodu. Heket bola zobrazovaná ako žaba, žena s hlavou žaby alebo menej častejšie ako žaba usadená na konci falu, čo výslovne poukazovalo na plodnosť.
Heket bola uctievaná všade tam, kde získala prevahu Ogdoada. Tak ako väčšina bohov chmúnevskej teogónie bola považovaná za dieťa boha Ré. Ako bohyňa Nílu bola niekedy považovaná za manželku boha Sobeka. Po splynutí Ogdoady s Enneadou sa z Heket stala manželka boha vzduchu Šova, otca druhej generácie bohov.
Bohyňa pôrodu.
Egypťania pripodobňovali tehotenstvo a pôrod záplavám na Níle a keďže Heket bola obzvlášť bohyňou záplav v ich poslednej fáze a klíčenia zrna, začala byť od Strednej ríše spájaná aj s posledným stupňom tehotenstva a s pôrodom. V tejto funkcii bola známa ako „Tá, ktorá urýchľuje pôrod“. Pôrodné babice sa často označovali ako Služobníčky Heket a kňažky bohyne sami vykonávali toto povolanie. Ženy zvykli nosiť počas tehotenstva amulety s bohyňou v podobe žaby sediacej na lekne. Vo funkcii bohyne pôrodu bola Heket považovaná za manželku Chnuma, boha, ktorý tvoril telá novonarodených detí na hrnčiarskom kruhu.
Heket v Kráľovskom mýte.
Verilo sa, že Heket vdýchla život do tela práve narodeného Hora, syna Eset a Usira. Po tom, ako Horovo zrodenie začalo byť vnímané ako akt znovuzrodenia, aj Heket získala postavenie bohyne znovuzrodenia. Tak sa na jej amuletoch objavovala veta: "„Ja som znovuzrodenie,“" takže ich používali aj prví kresťania. Heket postupne začala splývať s dominantnou bohyňou mýtu, Eset, a stala sa jedným jej aspektom.
Heliaktický

Heliaktický (gr.) znamená vzťahujúci sa na Slnko.
Heliaktický východ a západ hviezdy je prvé a posledné viditeľné objavenie hviezdy na oblohe.
Glosématika

Glosématika je smer v jazykovede, podľa ktorého sa vlastnosti jazyka dajú vysvetliť iba vtedy, ak sa skúmajú v provnaní s inými jazykovými systémami. Glosématika chápe jazyk ako čisto deduktívny systém. Základnými jednotkami jazyka sú glosémy - abstraktné najmenšie invariantné formy. Glosématike išlo o vypracovanie logickej gramatiky, ktorá by pripomínala algebru.
Filozoficky je glosématika blízka logickému empirizmu.
Zakladateľom glosématiky je Louis Hjelmslev.
Hermann von Helmholtz

Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz (* 31. august 1821, Postupim, Nemecko – † 8. september 1894, Charlottenburg) bol nemecký fyziológ a fyzik. Vo fyziológii sa venoval: meraniu rýchlosti šírenia vzruchu v nervovom vlákne, výskumu zmyslových orgánov, zákonitosti vnímania priestoru a i.
Glyptika

Glyptika (gr.) je umelecké rytie alebo rezba do kameňa, kovov alebo do skla.
Hemisféra

Hemisféra alebo pologuľa môže byť:
Gnóma

Gnóma je stručne vyjadrená múdrosť, myšlienka, ktorá má všeobecnú (nadčasovú) platnosť.
V ľudovej slovesnosti sú gnómami príslovia, v ktorých sa v podobe sentencií vyslovuje životná skúsenosť ľudu. Nazývajú sa aj gnómické príslovia.
Gnostici

Gnostici sú prívrženci gnosticizmu. Ich meno je odvodené od gréckeho slova pre poznanie (γνῶσις, "gnōsis)." Túžili po vyslobodení z tohto hmotného sveta a po spáse, t. j. aby sa mohli vrátiť späť, do pôvodného domova všetkého stvorenia (k Bohu). Gnosticizmus tvorí súhrn špekulácií o pôvode sveta a hriechu, o vykúpení a obnove pôvodnej dokonalosti, na čo nestačí prostá viera, ale potrebné je nevyhnutne vyššie, kozmické poznanie.
Henády

Henády (gr. Henades) sú jednotky, napr. jeden človek, jedna stolička, jedno krásno, jedno dobro
atď.
U Prokla sú to jednotky, duchovné sily, ktoré emanujú z prabytia.
Gnothi seauton.

Gnothi seauton. (gr.) znamená "Poznaj sám seba". Do latinčiny sa prekladá Nosce te ipsum.
Henoteizmus

Henoteizmus je monoteizmus afektu a nálady; postoj, ktorý síce nepopiera a nevylučuje existenciu iných bohov, ani ich kult, ale obracia sa prakticky a fakticky len na jedného boha a od neho všetko očakáva, ako keby bol bohom jediným.
O henoteizme sa tiež hovorí v súvislosti s národnými bohmi alebo s bohmi kompetentnými pre určitú oblasť, napr. námorníci budú uctievať boha mora ako jediného, ktorý je pre nich dôležitý, bez toho, že by tým popierali ostatných bohov a ich kult.
Niekedy sa aj viera starého Izraela odvodzovala z henoteizmu: Jahve je boh Izraela, zatiaľ čo iné národy majú iných bohov. Biblia, pravda, existenciu iných bohov nepopiera, upiera im však oprávnenosť ich nároku na božstvo. Napríklad: Slnko, všeobecne považované za boha, nepochybne existuje. Jeho nárok na božstvo je však neoprávnený, nie je bohom. A to je niečo iné, ako henoteizmus.
Henrich z Gentu

Henrich z Gentu (* okolo 1217, Gent, Belgicko – † 29. jún 1293, Tournay, Francúzsko) bol flámsky filozof, od roku 1276 magister teológie na parížskej univerzite, odporca tomizmu.
Staval sa proti uprednostňovaniu intelektu a zdôrazňoval moc vôle. Podľa Henricha hmota nexistuje potenciálne, ale skutočne, a ideálne iba potiaľ, pokiaľ zodpovedá vlastnej idei v duchu stvoriteľa.
Dieter Henrich

Dieter Henrich (* 5. január 1927, Marburg, Nemecko† 17. december 2022, Mníchov) bol nemecký filozof; zameriaval sa na systematickú rekonštrukciu Kantovej filozofie a nemeckého idealizmu. Zastáva ideu kritickej metafyziky odvodenú od Kanta.
Gobelín

Gobelín (podľa franc. rodiny Gobelinovcov, ktorá v 16. stor. mala dielne na tkanie kobercov) je poťahová textília s (najmä ručne) vytkanými či vyšitými (najmä umeleckými) vzormi alebo obrazmi. Najznámejšie sú gobelíny v podobe tapisérie či nástenného koberca.
Herbár

Herbár (lat." herbarium") je zbierka sušením konzervovaných a lisovaním do plochy upravených rastlín, ktoré sú upevnené, alebo voľne položené na listoch papiera spolu s herbárovým lístkom, tzv. schedou. Scheda, čiže herbárová etiketa má obsahovať vedecké meno rastliny, presné geografické údaje o lokalite, stručnú charakteristiku stanovišťa, dátum zberu a meno zberateľa.
Najstaršia slovenská herbárová zbierka je zbierka "mnícha Cypriána" z Červeného Kláštora v Pieninách z roku 1762. 
Slovo herbár sa používa aj na označenie veľkých zbierok, prípadne vedeckých botanických ústavov. Najväčšie herbárové zbierky vlastní Kew Herbarium v Londýne.
Termínom herbár sa tiež označovala, najmä v stredoveku, kniha o rastlinách.
Joseph Arthur de Gobineau

Gróf Joseph Arthur de Gobineau (* 14. júl 1816, Ville-d'Afray, pri Paríži – † 13. október 1882, Turín) bol francúzsky diplomat, spisovateľ, sociológ, zakladateľ rasizmu. Pokúšal sa dokázať, že jednotlivé rasy sa podstatne odlišujú nielen telesne, ale aj duchovne, že ich miešaním vzniká úpadok.
Gobineauove myšlienky uplatňovali v praxi prívrženci apartheidu a nacisti.
Rudolph Goclenius

Rudolph Goclenius (* 1. marec 1547, Korbach, Nemecko – † 8. jún 1628, Marburg) bol nemecký filozof, predstaviteľ semiramizmu, autor Filozofického lexikónu z r. 1613.
Vladimír Godár

Vladimír Godár (* 16. marec 1956, Bratislava) je slovenský hudobný skladateľ, autor komornej a orchestrálnej hudby.
Anton Heretik

Prof. PhDr. Anton Heretik, CSc. (* 19. júl 1950, Bratislava) je slovenský psychológ, súdny znalec, ktorý sa zaoberá klinickou a forenznou psychológiou. Spolupracoval na tvorbe seriálu STV Najväčšie kriminálne prípady Slovenska.
Absolvoval štúdium psychológie na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Od roku 1973 pracoval ako psychológ na Psychiatrickej klinike FN v Bratislave. V roku 1985 sa vrátil na Filozofickú fakultu, na ktorej v rokoch 19931999 pôsobil ako vedúci Katedry psychológie a v súčasnosti pôsobí ako profesor klinickej a forenznej psychológie. Je členom výboru Psychiatrickej spoločnosti SLS a predsedom výboru Slovenskej psychoterapuetickej spoločnosti.
Publikoval desiatky vedeckých štúdií z oblasti psychopatológie, psychoterapie a psychodiagnostiky. Ako súdny znalec z odboru psychológia sa venuje najmä posudzovaniu páchateľov závažnej násilnej kriminality. Napísal prvú česko-slovenskú vysokoškolskú učebnicu forenznej psychológie „Základy forenznej psychológie“ (Bratislava: SPN, 1994) a monografiu „Extrémna agresia. Forenzna psychológia vraždy.“ (Nové Zámky: Psychoprof, 1999).
Jeho syn Anton Heretik mladší je tiež psychológ.
Silvester Silvestrovič Gogockij

Silvester Silvestrovič Gogockij (* 17. január 1813, Kamianec-Podiľskyj, Ukrajina – † 11. júl 1889, Kyjev) bol ukrajinský filozof. Úlohu filozofie videl v zobrazovaní ideý boha ako rozumového a tvorivého princípu sveta. Poznanie boha je vrodené, idea boha je neoddeliteľná od ľudského poznania.
Eduard Gombár

Eduard Gombár (* 14. október 1952) je český arabista, historik islamských krajín, žiak R. Veselého, profesor Karlovej univerzity v Prahe.
Vyštudoval históriu, filozofiu a arabistiku. Jeho vedecký záujem sa sústredil na oblasť moderných a 
súčasných arabskych dejín, sleduje najmä problematiku arabského nacionalizmu, historickej demografie, moderné dejiny Egypta, arabskú historiografiu a na dejiny arabistiky a islamistiky.
Zaoberá sa taktiež problematikou hospodárskych dejín islamského sveta v kontexte celosvetového vývoja.
Hermesianizmus

Hermesianizmus je filozofickoteologické učenie Hermesa a jeho stúpencov, ktoré malo významný vplyv v katolíckej filozofii v Nemecku v 20. a 30. rokoch 19. storočia. Toto učenie vzniklo v súvislosti so znovuzosilnením katolicizmu v priebehu reštaurácie. Aby sa zabránilo nebezpečenstvu, ktoré vyplývalo pre vieru katolíckej cirkvi, jej teológiu a filozofiu z klasickej nemeckej filozofie, chcel Hermes podať nové filozofické zdôvodnenie katolíckej viery. Toto nové zdôvodnenie však už nemalo ísť tradičnou cestou scholastiky, ktorú Hermes považoval za zásadne prekonanú Kantom, ale malo sa zakladať na poznatkoch a zásadách súčasnej filozofie.
Hermesovým východiskom je zásada, že katolícka teológia môže ďalej existovať len vtedy, keď bude mať bezpečný filozofický základ, teda „Viere musí predchádzať dôkaz viery“. K tomu, aby teológ postupoval bezpečne, musí si predovšetkým zabezpečiť filozofický základ, na ktorom chce budovať a prinajmenšom tu sa smie riadiť len nutkaním rozumu, t. j. požiadavkou čistého rozumu, pričom pri nutkaní rozumu ide o riadenie sa metódou pozitívnej pochybnosti. Pochybovať všade tak dlho, ako je to len možné, a definitívne sa rozhodnúť až tam, kde k takému rozhodnutiu núti absolútne nutkanie rozumu.
Vedený metódou pozitívnej pochybnosti sa Hermes púšťa do riešenia troch základných problémov:
Hermes podáva na všetky tri otázky kladnú odpoveď:
Katolícka cirkev hermesianizmus odsúdila v roku 1835 (pápež Gregor XVI.).
Hlavné námietky proti hermesianizmu boli negatívny postoj Hermesa k scholastike, pozitívna pochybnosť, pokus urobiť katolícku vieru závislú od ospravedlnenia rozumom, cirkevnopoliticky bol Hermes stúpencom učenia Febroniovho, ktoré malo demokratické črty a zdôrazňovalo nacionalitu v organizácii cirkvi.
Georg Hermes

Georg Hermes (* 22. apríl 1775 – † 26. máj 1831) bol nemecký filozof, profesor v Bonne, tvorca hermesianizmu.