Dow Jones Industrial Average

 
Dow Jones Industrial Average (DJIA), známy aj ako Dow Jones, Dow 30 alebo Dowov-Jonesov index, je burzový index a zároveň jeden z najznámejších indikátorov amerického akciového trhu. Bol vytvorený zakladateľom novín The Wall Street Journal a spoluzakladateľom spoločnosti Dow Jones &amp; Company, Charlesom Dowom v roku 1896. Index je okrem Dowa pomenovaný ešte podľa jedného z jeho obchodných partnerov, štatistika Edwarda Jonesa.
Index zobrazuje ako boli obchodované akcie vybraných veľkých, verejne obchodovateľných spoločností. Dow zostavil index tak, aby predstavoval vhodné kritérium na posúdenie priemernej výkonnosti priemyselného sektoru americkej ekonomiky. Správanie indexu však v súčasnosti nie je ovplyvnené len správami z podnikového sektoru, ale aj domácimi a zahraničnými politickými udalosťami (Vojna, Terorizmus) ako aj prírodnými katastrofami, ktoré eventuálne vedú k ekonomickým stratám. Je to druhý najstarší americký burzový index, hneď po Dow Jones Transportation Average, ktorý vytvoril takisto Dow. Hodnota indexu sa odvodzuje od cien akcií 30 amerických spoločností, ktoré patria medzi najväčšie a najviac obchodované. 
Označenie "priemyselný" (Industrial) v názve indexu je v súčasnosti viac menej historické, nakoľko mnoho spoločností ktoré sú v ňom aktuálne zastúpené nepatrí do oblasti ťažkého priemyslu. Hodnota sa určuje ako určitý typ váženého priemeru, pričom váhy tvoria ceny jednotlivých akcií. Skutočná aktuálna hodnota sa nepočíta ako klasický priemer ale ako súčet cien akcií vydelený "deliteľom", ktorý sa upravuje zakaždým, keď sa nejaké akcie rozdeľujú alebo vyplácajú dividendu. Tieto faktory teda nemajú vplyv na hodnotu indexu, ktorá tým pádom ostáva konzistentná.
Spolu s Nasdaq Composite, Standard and Poors 500 a Russell 2000 patrí Dow Jones k najsledovanejším štandardným benčmarkovým indexom zameraným na aktivitu na akciových trhoch. Jeho zložky sú obchodované v akciových obchodných systémoch dvoch najväčších spoločností : NASDAQ OMX a NYSE Euronext. Deriváty od Dow Jones sa obchodujú na Chicagskej opčnej burze a v celom systéme CME Group, najväčšej svetovej futures burze.
Spoločnosti zahrnuté v indexe.
Jednotlivé spoločnosti, ktoré sú obsiahnuté v indexe DJIA, sú stabilné a veľké, tzv. “Blue chip” spoločnosti s tradíciou a vedúcim postavením vo svojom odvetví. V súčasnosti pozostáva Dow Jones z akcií nasledujúcich spoločností:
Bývalé komponenty indexu.
"Samostatný článok: Historické komponenty Dow Jones Industrial Average"
Jednotlivé komponenty indexu sa príležitostne v náväznosti na zmenu tržných podmienok obmieňajú. Keď je spoločnosť nahradená inou, faktory váhy a deliteľa sa upravia, takže hodnota indexu nie je touto zmenou priamo ovplyvnená. 
Krátky prehľad aktuálnych zmien v indexe:
História.
"Samostatný článok: Historické medzníky vývoja indexu Dow Jones Industrial Average"
"Samostatný článok: Zoznam najväčších denných zmien indexu Dow Jones Industrial Average"
Vývoj do prvej svetovej vojny.
V roku 1889 Dow vytvoril pôvodný index "Dow Jones Averages", ktorý obsahoval akcie 9 železničných a 2 priemyselných spoločností. Tento sa objavoval v "Customer's Afternoon Letter", dvojstránkovom bulletine obsahujúcom správy z oblasti financií a investovania (predchodca "The Wall Street Journal"). Celá myšlienka so zostavovaním zoznamov viacerých podnikov spočívala v tom, že cenové pohyby akcií takejto skupiny podnikov vnímaných ako celok oveľa lepšie vystihovali aktuálnu situáciu na trhu, ako akcie tých istých podnikov chápané samostatne. Dow spomína index ako indikátor aj vo svojej vlastnej teórii pohybu akciových kurzov.
"Dow Jones Industrial Average" bol vytvorený Charlesom Dowom 26. mája 1896 a predstavoval priemer akcií 12 spoločností vedúcich odvetví amerického priemyslu. Už nezahrňoval akcie želežničných prepravcov, išlo čisto a priemyselné spoločnosti:
General Electric je jediná spoločnosť ktorá sa v indexe udržala počas celej doby jeho existencie.
Vývoj v 90. rokoch.
V 20. storočí bol priemerný zložený ročný výnos indexu 5,3%. V liste svojím akcionárom z roku 2007 Warren Buffett v súvislosti s týmto rekordom hovorí o "úžasnom storočí". Zároveň vypočítal, že aby index zabezpečil rovnakú výkonnosť aj nasledujúcom storočí, musel by koncom roku 2099 uzavrieť na hodnote 2 000 000.
V roku 1999, krátko pred spľasnutím internetovej bubliny James K. Glassman a Kevin A. Hassett dokonca publikovali knihu pomenovanú "Dow 36000". Podľa ich teórie boli akcie stále príliš lacné a ešte stále nebolo neskoro využiť výhodu z rastúcich cien počas internetovej bubliny. Predpokladali, že hodnota indexu prekoná hranicu 36 000 bodov do piatich rokov.
Vývoj v novom miléniu.
Neistota v roku 2000 priniesla značný medvedí trh. Sprvoti bol charakterizovaný strachom časti nových investorov, neskôr váhavosťou, či existujúci býčí trh bol len predĺženým dočasným skokom, alebo novým dlhodobým trendom. 
Kalkulácia.
Hodnota indexu sa počíta ako súčet cien všetkých akcií v ňom zahrnutých vydelený špeciálnym deliteľom (Dow Diwisor):
kde p sú ceny akcií jednotlivých komponentov a d je deliteľ ("Dow Divisor")
Deliteľ sa upravuje pri každom rozdeľovaní akcií, výmene komponentov alebo iných štrukturálnych zmenách tak, aby číselné vyjadrenie kurzu nebolo týmito zmenami ovplyvnené. V takejto situácii sa index upravuje tak, aby kurz indexu po zmene bol zhodný s pôvodným:
Pôvodným deliteľom v minulosti bol počet spoločností zahrnutých v indexe, Dow Jones bol v podstate prostým aritmetickým priemerom. Hodnota deliteľa je v súčasnosti nižšia ako 1 (to znamená že ze číselná hodnota indexu je väčšia ako súčet cien akcií všetkých komponentov).
Aktuálna hodnota deliteľa (november 2009) je 0,132319125. Každá zmena ceny určitej akcie o 1 dolár sa rovná zmene kurzu indexu o 7,56 bodu.
Kritika.
Kritici ako Ric Edelman vyslovujú názor, že počet spoločností zahrnutých v indexe nepredstavuje reprezentatívnu vzorku. Index preto napriek vysokej popularite a častej citovanosti nemôže poskytnúť presnú informáciu o priemernej výkonnosti trhu.
Index sa taktiež stáva terčom kritiky kvôli váham priemeru, ktorý tvoria ceny akcií. Akcie s vyšším priemerným kurzom teda ovplyvňujú kurz indexu oveľa viac ako akcie s kurzom nízkym, bez ohľadu na veľkosť príslušného odvetvia alebo výšku tržnej kapitalizácie konkrétnej spoločnosti. Pohyb ceny akcie spoločnosti s nízkym kurzom o 1 dolár (v percentuálnom vyjadrení pre akciu relatívne značný pohyb) má teda na kurz indexu rovnaký efekt ako pohyb akcie spoločnosti s vysokým kurzom o 1 dolár (pričom v percentách vzhľadom na cenu akcie ide o pohyb nepatrný). V novembri 2009 majú najvyšší kurz a tým pádom aj najväčší vplyv akcie spoločností IBM a Chevron. Na opačnej strane spektra stoje akcie spoločností Alcoa a General Electrics s najnižším kurzom a tzn. aj vplyvom na pohyb kurzu indexu.
Mnohí kritici odporúčajú ako vhodnejšie indikátory amerického akciového trhu indexy ako S&amp;P 500 (používa upravené (float weighted) cenové váhy) alebo Wilshire 5000, ktorý zahŕňa v podstate všetky americké akcie.
Pozri aj.
Charles Dow