Dromaeosaurus

Dromaeosaurus bol rod malého dravého dinosaura (teropóda), žijúceho v období vrchnej kriedy (asi pred 76,5 až 74,8 miliónmi rokov) na území dnešnej Severnej Ameriky. Jediný druh je Dromaeosaurus albertensis.
Opis.
Dromaeosaurus bol malý mäsožravec veľkosti dnešného vlka, dlhý asi 2 metre a vážiaci zhruba 15 kg. V čeľustiach pretiahnutej papule Dromaeosaura sa nachádzalo množstvo ostrých zahnutých zubov. Podobne ako iné dromaeosauridy, aj Dromaeosaurus mal silne vyvinuté predné končatiny, ktoré vybiehali do dlhých prstov s pazúrmi. Jeho najvýraznejšou črtou bol však kosákovitý pazúr na druhom prste chodidla. Žil vo vrchnokriedovej perióde kampán, hoci nálezy jeho zubov zo súvrstvia Lance alebo Hell Creek sú dôkazom toho, že žil vo vrchnokriedovom mástrichte, asi pred 65,5 miliónmi rokov.
Dejiny.
Prvé pozostatky Dromaeosaura objavil v roku 1914 paleontológ Barnum Brown počas expedície pri rieke Red Deer. Oblasť, v ktorej pozostatky našiel, je dnes súčasťou Parku dinosaurov v kanadskej Alberte. Holotyp s označením AMNH 5356, pozostáva z neúplnej lebky dlhej 24 cm (mandibula, jazylka), prvej záprstnej kosti a zopár kostí končatín. Z Alberty a Montany sú známe aj nálezy niekoľkých ďalších fragmentov lebky a 30 izolovaných zubov.
William Diller Matthew a Barnum Brown v roku 1922 pomenovali a opísali typový druh rodu Dromaeosaurus - "Dromaeosaurus albertensis". Rodové meno pochádza z gréckych slov δρομεύς/"dromeus" („bežec“) a σαύρος/"saurus" („jašter“). Druhové meno, "albertensis", sa vzťahuje k miestu, kde boli ako prvé nájdené jeho fosílie - Alberta.
Do rodu Dromaeosaurus bolo v priebehu rokov priradených celkom sedem druhov: "Dromaeosaurus laevifrons" (Cope, 1876); "Dromaeosaurus? cristatus" (Cope, 1876); "Dromaeosaurus? gracilis" (Marsh, 1888); "Dromaeosaurus explanatus" (Cope, 1876); "Dromaeosaurus minutus" (Marsh, 1892); "Dromaeosaurus falculus" (Cope, 1876) a "Dromaeosaurus mongoliensis" (Barsbold, 1983). Ani jeden z nich však dnes nie je považovaný za platný. Väčšina z nich je totiž založená na neúplných pozostatkoch, ktoré pravdepodobne patria iným rodom a ktoré sú oveľa menej kompletné než pozostatky druhu "Dromaeosaurus albertensis".
Paleobiológia.
Dromaeosaurus sa od svojich blízkych príbuzných odlišuje vysokou, širokou lebkou a širokými koncami zubov v hornej čeľusti. Aj spodná čeľusť bola v porovnaní so spodnou čeľusťou iných dromaeosauridov (napr. Velociraptor) vysoká a robustná. Tieto znaky naznačujú, že Dromaeosaurus hrýzol omnoho silnejšie, než iné dromaeosauridy. Podľa štúdie Therriena a jeho kolegov z roku 2005 je zrejmé, že Dromaeosaurus mal asi trikrát silnejší zhryz, než slávny Velociraptor a navrhli, že k zabitiu svojej koristi sa skôr spoliehal na svoje čeľuste ako na svoj veľký kosákovitý pazúr.
Fylogenéza.
Dromaeosaurus bol spočiatku zaradený do rovnomennej podčeľade Dromaeosaurinae v čeľadi „Deinodontidae“ (dnes Tyrannosauridae) na základe určitých podobností lebky. V roku 1969 však paleontológ John H. Ostrom zistil, že Dromaeosaurus zdieľa omnoho viac charakteristík s rodom Velociraptor a Deinonychus a preto ich zaradil do novej čeľade: Dromaeosauridae. V rámci tejto čeľade sa za jeho najbližších príbuzných považujú rody Utahraptor, Achillobator a Adasaurus.