Teodor Csontváry-Kostka

Teodor Csontváry-Kostka alebo Michal Teodor Csontváry-Kostka, vlastným menom Michal Teodor Kostka (; * 5. júl 1853, Sabinov – † 20. jún 1919, Budapešť) bol „slovenský maliar symbolizmu a naivizujúceho magického realizmu“. 
Pôvodne pracoval ako lekárnik až neskôr sa z neho stal maliar. Za vrchol jeho umeleckej kariéry sa považuje rozmedzie rokov 19031910. Niekedy sa označuje za priekopníka expresionizmu, postexpresionizmu, symbolizmu či naivizujúceho magického realizmu. Niekedy sa jeho osobitý štýl nazýva aj mystickým realizmom. Prevažnú časť života strávil v Rakúsko-Uhorsku, v rámci ktorého podstatnú časť života strávil na Slovensku, a na študijných cestách po Európe a Blízkom východe.
Životopis.
Teodor Csontváry-Kostka sa narodil 5. júla 1853 v Sabinove v rodine poľského pôvodu z otcovej strany a slovenského pôvodu z matkinej strany, ktorá pochádzala zo Šarišských Draviec. Vyrastal prevažne v zmiešanom slovenskom prostredí. V roku 1859 ho otec viackrát poslal k príbuzným na Dolnú zem, aby sa naučil dobre po maďarsky. V roku 1861 študoval v Prešove, kde sa naučil dobre po nemecky. Neskôr študoval v Budapešti právo a ekonómiu. Aktívne sa zapájal do spoločenských debát a mal ambície zapojiť sa do verejného života. Počas svojho pobytu v Spišskej Novej Vsi v roku 1888 prevádzkoval lekáreň, kde údajne mal mystickú víziu. Počul hlas, ktorý mu hovoril že bude najväčším maliarom sveta, väčším ako Raffael. Na základe tejto vízie a pobytu vo Vysokých Tatrách sa rozhodol stať maliarom. Počas svojho pobytu sa pokúsil o obrazy s tatranskou tematikou. Medzi rokmi 18841891 v Haliči pri Lučenci si otvoril vlastnú lekáreň. Aktívne sa zapájal do kultúrneho života v Novohradskej župe. V roku 1891 sa rozhodol študovať maľbu u Simona Hollósyho a odišiel do Mníchova, potom do Karlsruhe ku Friedrichovi Kallmorgenovi. Neskôr absolvoval viacero ciest po Európe (Taliansko, Rím, Paríž, Dalmácia, Švajčiarsko, Bosna), severnej Afrike ale aj na Blízky východ (Libanon, Palestína, Egypt a Sýria), kde hľadal námety pre svoje diela. Prvú výstavu svojich diel mal v Paríži (1907). Svoje diela vystavoval hlavne v západnej Európe v rokoch 1908 a 1910, ale nepriniesli mu uznanie. V Rakúsko-Uhorsku nenašiel pochopenie pre jeho osobitý expresionistický štýl a vizionárske myšlienky vegetariánstva, abstinentizmu, pacifizmu a mnohé ďalšie. Niektorí historici to zdôvodňujú čoraz viac zhoršujúcim stavom jeho schizofrénie. V posledných rokoch svojho života sa venuje len stvárňovaniu svojich vízii. Umiera sklamaný a nepochopený, sužovaný schizofréniou 20. júna 1919 v Budapešti. Až dlho po jeho smrti mu bolo otvorené múzeum v Pécsi a niektoré maľby boli umiestnené v Maďarskej národnej galérii v Budapešti.
Dielo.
Raný štýl a diela Teodora Csontváryho ťažko zaradiť do slovenskej moderny spôsoboval fakt, že sa okrajovo venoval slovenskej tematike. Okrem raných pokusov s tatranskou tematiku. V roku 1902 namaľoval Pohľad na Banskú Štiavnicu a potom medzi rokmi 19041905 Studenovodskú dolinu. Za vrchol jeho umeleckej kariéry sa považuje rozmedzie rokov 19031910, pre ktoré sa zvykne sa označovať aj za priekopníka expresionizmu, či postexpresionizmu. Niekedy sa jeho osobitý štýl nazýva aj mystickým realizmom, kde znázornenie historických či biblických motívov je zasadené do magického prírodného či architektonického prostredia. Jeho tvorba pozostáva z asi sto obrazov a dvadsiatich kresieb. Medzi jeho najznámejšie obrazy patria "Osamelý céder", "Starý rybár", "Rímsky most v Mostare", "Vodopády v Jajce", "Baalbek", "Máriin prameň v Nazaret"e, "Púť k libanonským cédrom", "Grécky amfiteáter v Taormine", "Attilov kameň" a ďalšie. Jeho obrazy sú uložené v Maďarskej národnej galérii v Budapešti a v Csontváryho múzeu v Pécsi.