Vakcína proti chorobe COVID-19

Vakcína proti chorobe COVID-19 je vakcína proti koronavírusovej chorobe – COVID‑19, ktorej pandémia začala na konci roka 2019. Vo februári 2020 WHO informovala, že neočakáva vakcínu proti koronavírusovému syndrómu COVID-19 za menej, ako 18 mesiacov. Predošlé snahy vyvinúť vakcínu proti koronavírusovým chorobám SARS a MERS priniesli značné znalosti o štruktúre a funkcii koronavírusov, ktoré akcelerovali vývoj začiatkom roku 2020 na rôznych technologických platformách. K októbru 2020 bolo vo vývoji 321 kandidátov na vakcíny a koncom roku 2020 bolo registrovaných, v procese registrácie a pripravených na používanie hneď niekoľko druhov vakcín proti koronavírusu SARS-CoV-2. Ako prvý zaočkovaný vakcínou proti COVID-19 na Slovensku bol pred kamerami 26. decembra 2020 Vladimír Krčméry, ktorý vtedy odhadol, že na dosiahnutie kolektívnej imunity je potrebné zaočkovať aspoň 66 % obyvateľov. V roku 2023, kedy WHO ukončila núdzový stav pandémie COVID-19, bola väčšina populácie do nejakej miery imúnna voči tomuto ochoreniu buď po jeho prekonaní, alebo po vakcinácii. Podľa kvalifikovaného odhadu, publikovaného v časopise Lancet, v sledovaných európskych krajinách vakcinácia zachránila do marca 2023 najmenej 1,5 milióna životov a podľa iného modelu vakcíny za prvý rok používania celosvetovo zachránili približne 14 - 20 miliónov životov. 
Typy vakcín proti Covid-19.
Väčšina z tu uvádzaných vakcín neprekročila experimentálne štádium vývoja, neuspela v klinických testoch, alebo sa časom prestala používať. Osvedčili sa hlavne mRNA a vektorové vakcíny, od roku 2023 sú v Európe a USA používané prevažne mRNA vakcíny.
Celovírusové vakcíny.
Označované aj ako vírusové vakcíny, obsahujú celý vírus. Patrí sem napríklad CoronaVac od čínskej firmy Sinovac, ruská KoviVak/CoviVac a BBIBP-CorV a WIBP-CorV od čínskej firmy Sinopharm.
Tieto vakcíny obsahujú vírus, ktorý bol oslabený, alebo kompletne inaktivovaný. Takto modifikovaný SARS-CoV-2 po vpichnutí nespôsobuje ochorenie, ale zabezpečí imunitnú reakciu. Technológia vývoja a výroby vakcíny s oslabeným vírusom je dávno známa, osvedčená, ale pomerne zdĺhavá. Je určitá malá možnosť, že sa pôvodcovi choroby do určitej miery vráti schopnosť vyvolať ochorenie.
Vakcíny na báze nukleovej kyseliny.
a) RNA-vakcíny.
Klasické mRNA-vakcíny.
Predstaviteľmi tejto skupiny sú vakcíny, vyvinuté výrobcami Pfizer/BioNTech a Moderna.
Genetická informácia o cieľovej štruktúre vírusu, proti ktorej sa majú v organizme vytvoriť protilátky, je v tejto vakcíne nesená reťazcom messengerovej ribonukleovej kyseliny (mRNA). Je chránený lipidovým obalom, ktorý bráni jeho predčasnému zničeniu pred vstupom do buniek, v ktorých cytoplazme sa informácia z mRNA prepíše do (teda zabezpečí produkciu) syntetizovanej bielkoviny, ktorá vyvolá odpoveď imunitného systému – tvorbu protilátok. V našom prípade je touto syntetizovanou bielkovinou tzv. spike proteín (=hrotový proteín, S-proteín) vírusu SARS-CoV-2. Reťazec mRNA z očkovacej látky je v bunke potom rozložený prirodzeným mechanizmom.  
mRNA vakcíny boli vyvinuté veľmi rýchlo, pretože bola použitá dlhé roky vyvíjaná technológia, používaná doteraz primárne ako liek (nie vakcína) napríklad na onkologické ochorenia. Po získaní genetickej informácie vírusu SARS-CoV-2 bolo možné okamžite začať s vývojom konkrétneho liečiva.
saRNA-vakcíny.
saRNA-vakcíny (niekedy považované za podtyp mRNA-vakcín) zabezpečujú popri tom istom, čo klasická mRNA-vakcína, aj samoreplikáciu vpichnutej RNA v bunke, čo má okrem iného značné ekonomické výhody.
b) DNA-vakcíny.
Vo vývoji je napr. vakcína INO-4800.
Pri týchto vakcínach sa do bunky priamo vpraví umelo vytvorená DNA, na základe ktorej bunka vyprodukuje spike proteíny vírusu SARS-Cov-2, na ktoré potom reaguje imunitný systém.
Vektorové vakcíny (pozri nižšie) sú od týchto základných DNA-vakcín odlišné v tom, že pri vektorových vakcínach sa DNA do bunky vpravuje nepriamo – vnútri modifikovaného iného vírusu.
Vakcíny na báze vírusového vektora.
Príkladom týchto vakcín sú výrobky firmy AstraZeneca v spolupráci s Oxfordskou univerzitou, Johnson &amp; Johnson, Janssen-Cilag, v Rusku vyvinutý Sputnik V alebo čínska Ad5-nCov. 
Vakcína využíva ako vektor (nosič) adenovírus, modifikovaný tak, že je prakticky neškodný a neschopný ďalšej replikácie. V jeho genetickej informácii je vložený gén (DNA) na tvorbu tzv. spike proteínu vírusu SARS-CoV-2. Po očkovaní sa gén pre tvorbu spike proteínu dostane do buniek ľudského tela a namiesto tvorby ďalších vírusových partikúl vyvolá produkciu spike proteínu, ktorý imunitný systém človeka rozpozná ako patogén a začne proti nemu aktivácia T-lymfocytov a produkcia protilátok. Technológia liekov s použitím vírusových vektorov je už dlhšie známa a s jej použitím sa vyrábajú napríklad lieky proti vrodeným ochoreniam, zapríčinených chýbaním genetickej informácie pre tvorbu pre život dôležitej bielkoviny.
Vektorová vakcína Sputnik V bola použitá v Rusku, ktoré ako prvá krajina na svete spustilo spočiatku obmedzené očkovanie svojich obyvateľov. V EÚ v marci 2021 začala procedúra jej registrácie. Od konca roka 2020 začala vakcínou spoločnosti AstraZeneca/Oxfordská univerzita očkovať obyvateľov aj Veľká Británia, od roka 2021 aj krajiny Európskej únie. V niekoľkých krajinách sa objavili závažné, hoci relatívne nepočetné nežiaduce účinky po jej aplikácii, čo viedlo k pozastaveniu jej podávania; nie je však preukázaná príčinná súvislosť. V marci 2021 schválila Európska lieková agentúra (EMA) aj vakcíny od firmy Johnson&amp;Johnson, s ktorej aplikáciou v Európe sa má začať už od konca marca 2021 a tiež vakcínu od firmy Janssen-Cilag.
Vakcíny na báze proteínov.
Proteínové vakcíny v užšom zmysle.
Do tejto skupiny patria napríklad vakcína Nuvaxovid (od výrobcu Novavax) a vakcína od výrobcu Sanofi/GSK.
Táto vakcína obsahuje priamo (t. j. bez medzikrokov) cieľový proteín, v našom prípade spike proteín vírusu SARS-Cov2. Je to osvedčená technológia, použitá napríklad pri vakcíne proti hepatitíde typu B
Vakcíny na báze vírusu podobných častíc (VLP-vakcíny).
Takúto vakcínu vyvíja výrobca Medicago.
Táto vakcína obsahuje priamo obalové a/alebo kapsidové proteíny vírusu, spravidla teda nejaký obal vírusu bez nukleovej kyseliny (na rozdiel od normálneho vírusu, v ktorom obal obaľuje nejakú nukleovú kyselinu).
Peptidové vakcíny.
Sem patrí napríklad ruská vakcína EpiVakKorona a vo vývoji produkty napr. od výrobcov Valo Therapeutics, IMV a Vaxil.
Táto vakcína obsahuje priamo určitý peptid, teda len časť proteínu (v našom prípade časť spike proteínu vírusu SARS-Cov2), ktorá je relevantná z hľadiska imunitnej reakcie tela.
Účinnosť vakcinácie.
Schválené vakcíny sú viac alebo menej účinné voči všetkým zisťovaným variantom vírusu SARS-CoV-2. Najdôležitejší poznatok je, že aj v prípade, že neochránia pred infekciou, podstatne zmiernia priebeh ochorenia COVID-19 a až na výnimky zabránia úmrtiu. Pôvodné poznatky z porovnávacích štúdii nakoniec potvrdili štatistiky z USA, podľa ktorých viac, ako 99% obetí sú nezaočkované osoby; pritom väčšina úmrtí je spôsobená variantom delta („indickým“).
Účinnosť vakcín proti novým mutáciam vírusu SARS-CoV-2.
V súvislosti s výskytom nových mutácii vírusu SARS-CoV-2 vznikli obavy o účinnosť vyvinutých a zaregistrovaných vakcín. U väčšiny sa predpokladala a nakoniec aj zistila znížená účinnosť, ale nie chýbanie účinku proti novým variantom vírusu SARS-CoV-2, takže sa všeobecne odporúčalo pokračovať v očkovaní. Už registrované vakcíny sú proti novým variantom vírusu dostatočne účinné a tokrem toho sú v pomerne krátkom čase pripravované upravené vakcíny, účinné proti prípadným novým variantom vírusu SARS-CoV-2. TAk podľa informácii, ktoré sprostredkovala WHO (Svetová zdravotnícka organizácia) v prehľade z 13.4.2021 boli u mutácie koronavírusu alfa (B1.1.7, "britská") dostatočne účinné vakcíny výrobcov Moderna, Pfizer-BioNTech, Oxford-AstraZeneca, Novavax, Bharat, Gamaleya (Sputnik V) a Sinopharm. U variantu beta („juhoafrický“, B.1.351, tiež 501Y.V2) boli nejednoznačné údaje o zníženej účinnosti vakcín Moderna a Pfizer, znížený účinok vakcíny Oxford-AstraZeneca, Sinopharm, Sinovac, Novavax, Gamaleya a Janssen, proti variantu gama (B.1.1.28.1, Brazília/Japonsko) znížená u vakcín výrobcov Oxford-AstraZeneca, Moderna a Pfizer, Sinovac. V prípade variantu delta (B1.617) bola zistená dostatočná účinnosť vakcín od výrobcov Pfizer-BioNTech a Astra-Zeneca. Pri variante omikron sa nastalo ďalšie zníženie účinnosti vakcín, ale podanie tretej dávky vakcíny kompletne zaočkovaným poskytlo významnú ochranu proti ťažkému priebehu ochorenia. Ochranný účinok vakcín, používaných na Slovensku, sa rozvíjal asi o 2 týždne po podaní druhej dávky u vakcíny Johnson&amp;Johnson po podaní jedinej dávky). a trval u vakcíny výrobcu Astra/Zeneca Vaxzevria trvá 3 mesiace, u vakcín výrobcov Pfizer/BioNTech – Comirnaty, Moderna –Spikevax a Novavax približne 6 mesiacov, Johnson&amp;Johnson až 8 mesiacov.
Vývoj vakcín pokračoval aj po ústupe pandémie v rokoch 2021-2022. Ku koncu roka 2024 sú v USA schválené tieto vakcíny: Spikevax výrobcu Moderna pre osoby staršie, ako 18 rokov a vakcína Comirnaty výrobcu  Pfizer-BioNTech pre osoby od 16 rokov. Obe boli postupne trikrát adaptované tak, aby chránili pred novými variantami vírusu SARS-CoV-2: v roku 2022 bivalentná vakcína pred variantami Omicron BA.4 a BA.5 a monovalentná pred líniou XBB a potom v roku 2024 bola pridaná ochrana proti variante KP.2. Vakcína výrobcu Novavax (Nuvaxoid alebo Covovax) bola schválená pre osoby od 12 rokov a vylepšená proti variante JN.1, predchodcovi KP.2. Od roku 2023 je už nedostupná. Na Slovensku je od 1.10.2024 k dispozícii vakcína Comirnaty JN.1, ktorú je možné podať všetkým osobám oed veku 0,6 roka ako prvú alebo ďalšiu dávku vakcíny (najskôr 3 mesiace po podaní poslednej dávky vakcíny proti COVID-19).
Vedľajšie účinky vakcín.
Vyplývajú priamo z ich podstaty – vyvolávajú aktiváciu imunitného systému so zápalovou reakciou, teda horúčku, miestnu bolestivosť, únavu a ďalšie. U schválených vakcín proti COVID-19 (vrátane schválených mimo Európskej únie) je väčšina nežiaducich účinkov veľmi miernych. Ako všetky proteíny, aj vakcíny môžu vyvolať vcelku zriedkavo alergickú reakciu.
Závažným, hoci zriedkavým nežiaducim účinkom, ktorý sa vyskytuje najmä u vakcíny výrobcu AstraZeneca, možno aj Johnson&amp;Johnson je vakcínou indukovaná imúnna trombotická trombocytopémia (vaccine-induced immune thrombotic thrombocytopenia –  VITT). Je spôsobená protilátkami proti faktoru 4 trombocytov (krvných doštičiek), ktorý vyvoláva ich masívne zhlukovanie. Následkom je buď trombóza alebo krvácavé prejavy v dôsledku spotrebovania trombocytov. Krvácanie do mozgu môže byť smrteľné. Stav sa vyvíja počas niekoľkých dní a prejavuje sa zvlášť vznikom krvných podliatín aj drobných zakrvácaní do kože (petechii), často v mieste vpichu vakcíny. Diagnostika je jednoduchá, účinná liečba pomocou vnútrožilného imunoglobulínu dokáže zabrániť vážnym komplikáciam. Vyskytuje sa viac u mladých ľudí, vo veku nad 60 rokov zriedkavejšie, ľahké formy približne v pomere 1 na desaťtisíce podaní vakcíny, smrteľné v jednotkách na milión očkovaných. Riziko, plynúce z tejto komplikácie je v porovnaní s rizikom z ochorenia COVID-19 oveľa nižšie.
V prípade tých proti COVID-19 je väčšina nežiaducich účinkov veľmi miernych. Podozrenia na nežiaduce (vedľajšie) účinky liekov vrátane vakcín sa na Slovensku hlásia Štátnemu ústavu pre kontrolu liečiv, ktorý ich ďalej spracúva a zasiela do spoločnej európskej databázy. Tieto hlásenia slúžia na monitorovanie bezpečnosti liekov po registrácii. V súvislosti s očkovaním proti COVID-19 bolo štátnemu ústavu k 1. februáru 2021 nahlásených 453 podozrení na nežiaduce účinky. Z toho 25 hlásení bolo vyhodnotených ako závažných.
Registrácia vakcín.
Registrácia vakcín proti COVID-19 prebieha vzhľadom na ich naliehavú potrebu procesom priebežného hodnotenia,  tzv.  rolling review, umožňujúcom postupné predkladanie potrebných údajov na základe dohody s výrobcom. Slovensko sa riadi hodnotením EMA (Európskej liekovej agentúry), na ktorú boli v tomto smere delegované príslušné právomoci národnej agentúry (na Slovensku ŠUKL) pri registrácii nových liekov. Ministerstvo zdravotníctva SR môže schváliť mimoriadny dovoz vakcín (podobne ako iných neregistrovaných liekov). K schváleniu dochádza spravidla u liekov, ktoré sú schválené inými hodnovernými príslušnými orgánmi, alebo sa ich schválenie očakáva, čo je splnené u viacerých vakcín aj liekov proti COVID-19.
Vakcinácia proti Covid-19 na Slovensku.
Proti koronavírusovej chorobe COVID‑19 bol na na Slovensku ako prvý zaočkovaný vakcínou proti COVID-19 (firiem Pfizer a BioNTech) pred kamerami 26. decembra 2020 Vladimír Krčméry. Na konci júna 2021 bolo na Slovensku zaočkovaných prvou dávkou vakcíny približne 2 mil. a druhou dávkou asi 1,5 mil. osôb. Používajú sa prevažne vakcíny od konzorcia Pfizer/BioNTech, ďalej sú to vakcíny od spoločnosti Astra Zeneca (od mája 2021 pozastavená) a Moderna. K dispozícií je v obmedzenom množstve tiež vakcína COVID-19 Vaccine Janssen, ktorá je zatiaľ jediná jednodávková vakcína, schválená EMA. Vakcínou Sputnik V sa v obmedzenom rozsahu na Slovensku očkovalo od júna do augusta 2021. Od februára 2022 je spustená registrácia pre očkovanie dvojdávkovou proteínovou vakcínou Nuvaxovid (výrobca Novavax).
Národný portál zdravia / Národné centrum zdravotníckych informácií uvádza účinnosť na Slovensku registrovaných a používaných vakcín od marca 2021 do marca 2022 v tomto poradí:
V marci a apríli 2022 sa vakcinácia na Slovensku výrazne spomalila až takmer ustala, čo súvisí s charakteristikami aktuálnej vlny ochorenia COVID-19, spôsobenej subvariantami omikron (podanie jednej dávky dostupných vakcín má malý význam a posilňujúca dávka - booster už bola podaná každému, kto mal záujem) a tiež s jej ústupom na konci apríla. 
Na začiatku jesene 2022 sa začína vakcinácia novými typmi vakcín proti predpokladanej novej zimnej vlne ochorenia. V septembri 2022 boli na základe stanoviska EMA schválené pre núdzové použitie pre osoby staršie, ako 12 rokov prvé vakcíny novej generácie výrobcov BioNTech-Pfizer a Moderna, ktoré sú účinné aj proti subvariantam omikron BA1, BA4 a BA5 - Spikevax, Comirnaty Original/Omicron BA.1, Comirnaty Original/Omicron BA.4-5. Od 20. septembra 2022 bolo možné sa zaregistrovať na podanie štvrtej dávky (booster) Spikevax alebo Comirnaty, alebo prísť priamo do očkovacích centier. V týždni od 1.10.2024 začína v očkovacích centrách na Slovensku očkovanie najnovšou adaptovanou vakcínou Comirnaty JN.1, ktorá poskytuje zvýšenú ochranu proti aktuálne najviac rozšírenému variantu. Prihlásiť sa na očkovanie je možné cez webovú stránku www.npz.sk, kde bude záujemcovi pridelený a zaslaný termín očkovania.