Hinduistický kalendár

Hinduistický kalendár sa používa v Indii už od staroveku a dovtedy prešiel mnohými zmenami v rámci jednotlivých regiónov Indie. V súčasnosti sa okrem neho používajú rôzne regionálne indické kalendáre, ako aj Indický národný kalendár.
Hinduistický kalendár je založený na lunárnych mesiacoch zodpovedajúcich fázam mesiaca. V jednom roku je dvanásť mesiacov priemerne po 29,5 dňoch a dohromady tvoria 354 dní. Sklz v počte dní spôsobuje, že každým rokom sa dátum konkrétneho festivalu pohybuje o 11 dní späť. Aby sa tento posun vyrovnal, každé tri roky sa pridáva jeden mesiac navyše. Hinduistický kalendár je preto lunisolárny s pevne stanoveným mesiacom a približným rokom.
Rok.
Rok je rozdelený do dvoch polovíc a šiestich období. Existuje niekoľko spôsobov, ako určiť začiatok Nového roku, najbežnejším je deň po nove v mesiaci čaitra, v Gudžaráte je to deň po nove mesiaca dusali. Pre číslovanie roku sa používa niekoľko ér. Najrozšírenejšou je éra Vikrami, ktorá začala korunováciou kráľa menom Vikram-aditja v roku 57 pred Kr. a éra Šaka, ktorá začala roku 78 po Kr. Pri rituáloch kňazi často počítajú dátum podľa Kali-jugy. Podľa tohto systému rok 2000 kresťanskej éry môže zodpovedať v hinduistickom kalendári roku 2057 alebo 1922 či prípadne 5102, i keď posledný údaj môže byť predmetom diskusie.
Mesiac.
V rámci každého mesiaca sú dva „dvojtýždenné", každý je zložený z 15 „lunárnych dňoch". Keďže solárny a lunárny deň začínajú každý v iný okamih, každému solárnemu dňu je priradený jeden konkrétny lunárny deň očíslovaný od jedna do pätnásť, buď v rámci jasného dvojtýždenného (rastúceho Mesiaca – Mesiac "dorastá") alebo tmavého dvojtýždenného (ubúdajúceho Mesiaca – Mesiac "cúva"). Dĺžka mesiaca vychádza priemerne na 29,5 dní, takže príležitostne je vynechaný jeden deň, napríklad v jednom mesiaci štvrtý deň pribúdajúceho mesiaca môže byť nasledovaný šiestym dňom.
Existujú dva hlavné kalendáre. V severnej Indii mesiac obvykle začína splnom, v južnej Indii novom. Dátum konkrétneho festivalu viac-menej vychádza na rovnaký deň, alebo temer rovnaký deň, i keď meno mesiaca sa môže líšiť. Napríklad Krišnové narodeniny vychádzajú na ôsmy deň temného mesiaca (dvojtýždenný ubúdajúci Mesiac), na juhu ide o deň v mesiaci bhadra, avšak na severe v mesiaci šravana.
Týždeň.
Týždeň je rozdelený do siedmich dní, každý zodpovedá jednej zo siedmich planét presne ako dni v západnom kalendári (t. j. v latinčine a napr. anglickom jazyku). Žiadny deň nie je nijak zvláštny, pričom každý sa vzťahuje k určitému božstvu. Napríklad pondelok (t. j. prvý deň týždňa) je často spojený so Šivom a utorok (druhý deň týždňa) s Hanumanom. V konkrétnom dni týždňa hinduisti môžu podstupovať pôsty a recitovať modlitby, aby si naklonili to-ktoré božstvo.
Deň.
Deň obvykle začína pri úsvite alebo tesne pred ním podľa toho, aký astronomický a astrologický systém sa používa. Deň je rozdelený do 15 časových „okamihov“ zvaných muhurta, pričom každý trvá približne 48 minút. Obdobne je rozdelená i noc. Tradične bráhmani recitujú Gajatri mantru pri východe slnka, na poludnie a pri západe, pretože sa tieto považujú za obzvlášť významné okamihy dňa. Prvé dve muhurty ráno pred úsvitom sú považované za obzvlášť príhodné hlavne pre duchovnú prax.