Karel Čapek

Karel Čapek (* 9. január 1890, Malé Svatoňovice – † 25. december 1938, Praha) bol český prozaik, dramatik, novinár, filmový scenárista, libretista, básnik a prekladateľ, literárny, divadelný a výtvarný kritik, estetik a filozof; brat Josefa Čapka.
Životopis a dielo.
V ranej tvorbe vychádzal z podnetov českej predvojnovej moderny a nových európskych umeleckých smerov ("Božie muky", "Trápne poviedky", preklady básní "Francúzska poézia novej doby", dráma "Lúpežník"). Vedomie zneužitia techniky a vedy v 1. svetovej vojne proti základným hodnotám ľudskej existencie, nedôvera k jednoznačným filozofickým a politickým koncepciám a odmietnutie radikálnych zásahov odľudštenej štátnej moci do zákonov prírody a spoločnosti sa prejavili v jeho utopicko-fantastických drámach ("R. U. R.", "Vec Makropulos"), v románoch Biela Nemoc, Vojna s Mlokmi) s prvkami science fiction ("Továrna na absolutno", "Krakatit") a v alegorických divadelných hrách "Zo života hmyzu", "Adam Stvoriteľ" (obidve s bratom Josefom Čapkom).
Skeptický relativizmus, presvedčenie o mnohoznačnosti ľudskej pravdy a zmysle pragmatického hľadania východiska v každom individuálnom prípade ďalej rozvinul v poetických prózach "Hordubal", "Vetroň", "Obyčejný život", "Život a dielo skladateľa Foltýna" a v románe o sile humanizmu a solidarity "Prvá parta" a v dráme "Matka".
Z ciest po Európe vyťažil niekoľko kníh cestopisných fejtónov ("Italské listy", "Anglické listy", "Výlet do Španěl", "Obrázky z Holandska", "Cesta na sever"). Vytvoril originálny typ krátkych detektívnych príbehov ("Povídky z jedné kapsy", "Povídky z druhé kapsy"), napísal "Knihu apokryfov" a knižne vydal výbery fejtónov, stĺpcov a drobných próz z rôznych období žurnalistickej činnosti ("Záhradníkov rok", "Ako sa čo robí", "Na brehu dní", "Miesto pre Jonatána"). Knihy "Mal som psa a mačku", "Kalendár", "O ľuďoch", "Bájky a podpoviedky" a iné boli vydané posmrtne. "Marsyas" obsahuje úvahy a eseje o literatúre a umeleckej tvorbe, "O veciach obecných čiže Zoón politikon" články o politike, verejnom živote a zmysle demokracie. Pre deti napísal "Devätoro rozprávok a ešte jedna" od Josefa Čapka ako prídavok, "Dášenka čiže život štěňaťa".
V 2. polovici 30. rokov sa znovu vrátil k utopicko-fantastickému pohľadu na súčasnosť v románe "Vojna s mlokmi", aby alegoricky ukázal na nebezpečenstvo fašizmu a ohrozenie európskej demokracie. Zomrel na zápal pľúc. V roku 1995 mu bolo udelené vyznamenanie "Rád T. G. Masaryka in memoriam". Karel Čapek sa významne zapísal do dejín robotiky, keď ako prvý použil dnes už svetovo akceptovaný pojem robot na označenie stroja, vo svojom diele R.U.R.
Dielo.
Noetická trilógia.
Nasledujúce diela tvoria voľnú, tzv. noetickú trilógiu spojenú podobnými filozofickými myšlienkami a závermi. Táto trilógia patrí k vrcholom jeho diela, prejavuje sa tu plne jeho pragmatizmus. Ukazuje, že z rovnakých faktov vyvodzujú rôzni ľudia odlišné závery, zobrazuje tu mnohorakosť pohľadov na svet, relatívnosť pravdy.
Cestopisy.
V Čapkových cestopisoch nejde o zemepisnú štúdiu, ale o zachytenie zvláštností, zvykov a životného štýlu. V týchto dielach je veľmi bohatý jazyk, ktorý bol neskôr často kopírovaný, ale nikto nebol schopný vyrovnať sa Čapkovi. Tieto cestopisy sú veľmi pekné. V súčasnej dobe čitatelia prinášajú hlavne priblíženie kultúry a ducha navštívených štátov v období medzi svetovými vojnami. Opisuje svoje vlastné cesty. Forma, akou tieto cestopisy písal, pripomína jeho stĺpčeky. Neskôr cestopisy posielal do "Lidových novin", až neskôr vyšli knižne.