Čertižnianka

Čertižnianka je potok v severnej časti regiónu Zemplín, v severnej a centrálnej časti obce Čertižné v okrese Medzilaborce v Prešovskom kraji. Je ľavostranným prítokom Laborca, ktorý v súčasnosti po vodohospodárskych úpravách začiatkom 20. storočia ústi do Latorice; má dĺžku 5,2 km. Je vodným tokom VI. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-30-03-2908. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Laborecká vrchovina a v dolnej časti toku v oblasti zaústenia geomorfologický podcelok Medzilaborecká brázda.
Prameň.
Pramení v nadmorskej výške v lesnom extraviláne, v severnej časti obce Čertižné, 340 m juhovýchodne od slovensko-poľskej štátnej hranice, v okrese Medzilaborce, v geomorfologickom celku Laborecká vrchovina.
Opis toku.
Tečie juhovýchodojužným smerom lesným extravilánom, v nadmorskej výške priberá bezmenný pravostranný prítok, tečie po východnom úpätí vrchu a lesa "Fujov" s nadmorskou výškou , v nadmorskej výške priberá bezmenný ľavostranný prítok, mení smer na juh, preteká lesom a pasienkom "Hlboká dolina", preteká lesným priestorom, ktorý sa mení na kombináciu lesa a trvalého trávneho porastu, v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok a tesne poniže vo výške pravostranný bezmenný prítok, mení smer na juhozápadojuh, s poklesom spádu meandruje, ľavým brehom obmýva úpätie pasienka "Pod horou", v nadmorskej výške pri hospodárskom stredisku farmy vteká do intravilánu obce Čertižné, mení smer na juh a v nadmorskej výške ústi do Laborca, ako jeho ľavostranný prítok. "Čertižnianka" má štyri bezmenné prítoky.
Pramení a preteká hornou a strednou časťou toku v lesnom extraviláne obce Čertižné a dolnou časťou toku vrátane ústia v intraviláne obce Čertižné v okrese Medzilaborce, v geomorfologickom celku Laborecká vrchovina a v dolnej časti toku v oblasti zaústenia v geomorfologickom podcelku Medzilaborecká brázda.
Pôvod názvu.
Hydronymum Čertižnianka, má pôvod v názve obce Čertižné, ktorý reflektuje miestnu nárečovú podobu výslovnosti názvu obce (1773 "Czertissne", štandardizované od 1927 "Čertižné"). Z toponyma Čertižné rozšírením o formant "-ianka" bolo utvorené jednoslovné hydronymum ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. V štandardizačnom procese hydronyma v zmysle regulatívu hierarchickej postupnosti názvu bola uprednostnená podoba "Čertižnianka" pred očakávanou systémovou podobou "Čierťažnianka". Hydronymum Čertižnianka bolo štandardizované v roku 1975.
Názov obce Čertižné má pôvod v pôvodnom význame apelatíva "čierťaž" v stredovekej slovenčine "pôda získaná vyklčovaním lesa", čo bol v stredoveku veľmi častý identifikačný prvok pri opise pozemkov, resp. pri opise priebehu ich hraníc v lesnom priestore. Apelatívum "čierťaž" získalo pozdejšie i posunutý význam a to "hraničná čiara, hranica". Motivantom pomenovacieho procesu v čase pomenovania obce bol charakteristický výskyt čierťaží v severnom priestore pomenúvanej obce – historickej stredovekej uhorsko-poľskej štátnej hranice. Zo slovného základu apelatíva "čierťaž" bol v slovenskom stredovekom jazykovom prostredí utvorený jednoslovný nepredponový názov obce ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii; toto apelatívum je v súčasnej slovenčine vysunuté na okraj slovnej zásoby; porovnaj aj hydronymá napr. Čierťaž (prítok Lehotského potoka), Čierťaž (prítok Zázrivky), Čierťažský potok (prítok Kruhovského potoka), Čierťažský potok (prítok Zbojského potoka).
Najstarší doložený písomný záznam názvu obce Čertižné je z roka 1431.