Križiaci (kniha)

Križiaci je kniha a román poľského spisovateľa a nositeľa Nobelovej ceny za literatúru Henryka Sienkiewicza, ktorý bol prvýkrát zverejnený v roku 1900 a odvtedy preložený do 25 jazykov. Ide o historický román z čias, keď sa rozhodoval boj medzi poľsko-litovskou úniou a Rádom Nemeckých rytierov. Vrcholí opisom bitky pri Grunwalde, jednej z najvýznamnejších stredovekých bitiek vôbec, kedy poľsko-litovské vojská na hlavu porazili križiakov.
Kritika.
Okrem viacerých anachronizmov, nepresných historických udalostí a mien je Sienkiewiczovi vyčítané zavádzajúce stvárnenie Rádu nemeckých rytierov. V knihe je vytvorený obraz krviprelievaniachtivých, zákerných a agresívnych Nemcov a členovia Rádu nemeckých rytierov sa javia ako stelesnenie zla, arogantní, sadistickí a krutí, ktorí sú postavení oproti mierumilovnému, spravodlivému poľskému kráľovi. Sienkiewiczove stvárnenie postáv a nasýtenie historického deja vlastnými myšlienkami je jedinečné a ide o skutočné umenie. V dnešnej dobe už nie je v popredí ideológia knihy, ale jej umelecká, humánna a estetická hodnota.
Stručný obsah.
Dej knihy sa odohráva na prelome 14. a 15. storočia. Rytier Maczko z Bogdanca a jeho synovec Zbysko sa vracajú z vojny v Litve, aby sa usadili na rodovom panstve. Po ceste narazia na kňažnú Annu Danutu, manželku mazovského kniežaťa Janusza. Zbyszko sa zamiluje do dievčaťa z jej dvora – Danušky, dcéry slávneho bojovníka proti Nemcom Juranda zo Spychova. Zbyszko sa sľubom zaviaže získať pávie perá zo šišakov nemeckých rytierov a zložiť ich k Danuškiným nohám, na čo skoro doplatí, keď následne napadne veľvyslanca z Rádu nemeckých rytierov. Za to ho kráľ Vladislav II. Jagelo v Krakove odsúdi na trest smrti, od čoho ho oslobodí Danuška sľubom, že si ho vezme za muža. S tým nesúhlasí jej otec Jurand a odváža si ju domov. Maczko so Zbyszkom sa potom konečne vracajú do Bogdanca, aby ho postavili na nohy. V Bogdanci sa do Zbyszka zamiluje dcéra ich suseda Jagienka. Zbyszko však myslí iba na Danušku a spolu s Jagienkiným sluhom, českým zemanom Hlavou, sa vydá do Mazovska splniť svoju prísahu a biť sa s nemeckými rytiermi. Po ceste na kniežací dvor sa stretne s kniežacími hosťami, rádovým rytierom Gottfriedom, Rottgierom a hosťom Rádu pánom de Lorche, ktorého vyzve na súboj. K súboju nakoniec nedôjde, lebo Zbyszko a de Lorche zachránia pri love na zubry kňažnú, za čo obaja získajú rytierske ostrohy a stanú sa priateľmi. Na kniežacom dvore sa markgróf zo Sczytna Danveld a richtár z Jansborku de Löwe spolu s Gottfriedom a Rottgierom dozvedia, že Jurand zo Spychowa (Danuškin otec) zajal významných nemeckých šľachticov a vymyslia plán ako sa Juranda zbaviť. Unesú Danušku, ktorá sa medzitým stala Zbyszkovou ženou a Juranda vylákajú na Hrad Sczytno. Keď Jurand zistí, že bol podvedený a že jeho dcéra na hrade nie je v zúrivosti zabije Danvelda a Gottfrieda. Nakoniec je ale premožený, oslepený, vyrežú mu jazyk a odseknú ruku. Zbyszko najprv v súboji zabije Rottgiera a potom sa vydá hľadať Danušku na územie Rádu. Maczko s Jagienkou sa vydajú za ním a po ceste nájdu oslepeného a zmrzačeného Juranda. Odprevadia ho na jeho panstvo, kde sa dozvedia že Zbyszko po prijatí u veľmajstra (Konráda von Jungingena) odišiel na Litvu hľadať Danušku a bojovať proti Nemcom. Zatiaľ čo sa Jagienka stará o Juranda, Maczko sa vydá za Zbyzskom. Pri jednom útoku sa dozvie kde sa de Löwe skrýva, Danušku oslobodia, no hneď sú zajatí nemeckými šľachticmi. Po dohode o výkupnom, sa Zbyszko vydá s chorou Danuškou na panstvo jej otca, ona však po ceste zomiera. Šlachtic Jurand zo Spychova umiera o niekoľko dní neskôr po tom ako udelí milosť zajatému pánovi de Löwe, ktorý neunesie svoju vinu a počas návratu na územie Rádu sa v lese obesí. Po zložení výkupného nemeckým šľachticom sa Maczko a Zbyszko vracajú na rodové panstvo, kde Zbysko pomaly hľadá cestu k Jagienke. Nakoniec si ju vezme za ženu a žijú niekoľko rokov šťastne v Bohdanci. Román vrcholí opisom bitky pri Gruenwalde (15. júla 1410), jednou z najväčších bitiek v stredoveku, kde Maczko a Zbyszko bojujú po boku poľského kráľa a veľkého kniežaťa litovského Vitolda, ktorých vojská na hlavu porážajú rádové vojsko veľmajstra Ulricha von Jungingena.