Spriggina

Spriggina je rod tzv. ediakarskej fauny z čeľade Sprigginidae, ktorá podľa súčasných prác najpravdepodobnejšie patrí buď do taxónu Dickinsoniomorpha (patriaceho do taxónu Proarticulata) alebo do taxónu Bilaterialomorpha. Taxón Dickinsoniomorpha možno patrí a taxón Bilaterialomorpha veľmi pravdepodobne patrí niekde do taxónu dvojstranovce.
Tento rod je známy z obdobia ediakar, približne spred 550 miliónmi rokov. Jedince mali dĺžku asi 3 – 5 cm a mohli byť dravé. Ich spodok bol pokrytý dvoma radmi tvrdých spojovacích platní, zatiaľ čo jedna rada zakrývala jeho hornú časť; jeho niekoľko predných segmentov bolo spojených a vytvárali „hlavu“, ktorá mohla mať oči a tykadlá.
Priameho dôkazu, že Spriggina mala jednoduché oči, niet. Existujú iba výčnelky na hlave v nájdených skamenelinách a predpoklad, že vývoj očí nastal v období ediakar.
"Spriggina" mohla byť dravá a mohla mať úlohu pri začatí kambrickej explózie.
"Spriggina floundersi" je oficiálny fosílny znak Južnej Austrálie. Nikde inde sa nenašla.
Opis.
"Spriggina" rástla na dĺžku asi 3 cm a mala podlhovastý tvar. Organizmus bol segmentovaný bez spojených segmentov, pričom segmenty boli niekedy zakrivené. Horný povrch organizmu bol pokrytý radom prekrývajúcich sa kutikulárnych doštičiek; spodok tvoril spárované doštičky.
Prvé dva segmenty tvorili prednú časť, „hlavu“. Predný segment je v tvare podkovy, na jeho hornom povrchu je pár prehĺbenín, ktoré môžu predstavovať oči. Druhý segment môžu byť antény.
Niektoré fosílie majú v strede polkruhovej hlavy kruhové ústa, i keď je interpretácia obmedzená malou veľkosťou stvorenia v porovnaní s veľkými zrnami pieskovcov, v ktorých je zachovaná. Nohy sa nezachovali.
Symetria nie je presne dvojstranná, ale javí sa ako kĺzavá reflexia, kde sa opačné segmenty posunú o polovicu intervalu. V niektorých vzorkách sa segmenty tela nakláňajú dozadu a vytvárajú zhruba vzory tvaru „V“; zatiaľ čo v iných sú viac alebo menej priame. Zdá sa, že medzi týmito dvoma extrémami existujú pomerne komplexné rozdiely.
Výskyt fosílií.
"Spriggina" je známa iba z ediakarského podložia. Fosílie z pohoria Vindhja, spoľahlivo datované na vek približne 1 200 miliónov rokov, boli klasifikované ako "Spriggina", ale s najväčšou pravdepodobnosťou predstavujú mikrobiálne artefakty. "Spriggina" mala tvrdé, aj keď nekalcifikované telo, evidentné z nájdených fosílií: vždy ako otlačok na spodnom povrchu fosílneho lôžka.
Taxonomická príslušnosť.
Súčasná pravdepodobná taxonomická príslušnosť je opísaná v úvode tohto článku.
V minulosti sa rod "Spriggina" klasifikoval napr. ako obrúčkavec. Má určitú podobnosť so živým mnohoštetinavými červami "Tomopteris" a "Amphinomidae", ale jeho nedostatok chaét (makrotrichií) spolu s ďalšími dôkazmi naznačuje, že sa nemôže radiť do tohto kmeňa. 
Iní autori ho zaraďovali do radu Rangeomorpha, čo je jeden z radov ediakarskej fauny, ktoré tiež môže predstavovať samostatnú ríšu. 
Zatiaľ čo jeho kĺzavá symetria môže naznačovať opak, niektorí ďalší vedci považovali rod "Spriggina" za článkonožce; ich povrchová podobnosť s trilobitmi môže naznačovať úzky vzťah aj k tejto triede. Alebo táto podobnosť môže byť ďalším príkladom konvergentnej evolúcie. Nedostatok známych segmentovaných nôh alebo končatín a kĺzavá reflexia namiesto symetrických segmentov naznačujú, že klasifikovať rod medzi článkonožce je predčasné napriek určitej povrchovej podobnosti.
Niekedy sa tento rod dokonca klasifikoval ako zaniknutý samostatný kmeň. 
Dejiny.
Rod bol pomenovaný po Reginaldovi Spriggovi, ktorý objavil ediakarské fosílie v pohorí Ediacara Hills, súčasť Flinders Range v Južnej Austrálii a bol zástancom ich uznania ako mnohobunkových organizmov. 
Druhy.
"Spriggina floundersi" je v súčasnosti jediným všeobecne akceptovaným druhom tohto rodu. Konkrétny názov „floundersi“ sa vzťahuje na amatérskeho austrálskeho hľadača fosílií Bena Floundersa. "Spriggina ovata" sa teraz klasifikuje vo svojom vlastnom rode "Marywadea".
"Marywadea ovata" (syn. "Spriggina ovata") – Glaessner &amp; Wade, 1966, hlava trochu asymetrická a širšia ako u "S. floundersi" V minulosti bola súčasťou rodu.