Dirofilarióza

Dirofilarióza je choroba spôsobená parazitujúcimi vlasovcami dirofilaria immitis a dirofilaria repens) z čeľade Onchocercidae. Postihuje najmä psov, mačky a voľne žijúce dravce. Toto ochorenie sa dá liečiť len veľmi ťažko a často končí smrťou. Predstavuje závažný problém najmä v USA, Kanade, Afrike, Ázii, Austrálii, Španielsko, Grécko). Ojedinele sa vyskytuje aj v strednej Európe, oblasť jej výskytu sa však neustále rozširuje.
Prenos a patogenéza.
Dospelé jedince hlístic sa najčastejšie nachádzajú v srdcovej predsieni a komore, pľúcnych artériách a dutej žile hostiteľa, najčastejšie psa. Samice rodia živé larvy zvané mikrofilárie, ktoré sa dajú v krvi diagnostikovať najlepšie večer a v noci, kedy sa zdržujú v periférnych oblastiach organizmu a prispôsobujú sa tak biorytmu prenášača, najčastejšie komára. Iné zdroje uvádzajú, že nie je známe žiadne periodické ani sezónne kolísanie počtu mikrofilálií.
Mikrofilárie v komárovi nedosahujú vyšší vývojový stupeň, ale majú pre ich ďalší vývoj určitý význam, pretože iba mikrofilárie prenesené do hostiteľa pomocou prenášača sú schopné dosiahnuť dospelosť, zatiaľ čo mikrofilárie prenesené transplacentárne, prípadne transfúziou túto schopnosť nemajú.
Z komára sa mikrofilálie do hostiteľa dostanú tak, že pri ďalšom satí prerážajú chitínovú stenu jeho ciciaka a spolu s jeho slinami sa dostávajú do krvného obehu hostiteľa. Za približne 6 mesiacov dospievajú a samice začínajú rodiť mikrofilárie. Dospelé jedince môžu žiť v hostiteľovi aj niekoľko rokov (5 – 7 rokov).
Podkožná forma.
Podkožnú formu dirofilariózy spôsobuje hlística dirofilaria repens. Choroba môže mať skrytý priebeh, alebo sa objavujú v podkoží na pohmat tvrdé uzlíky obsahujúce dospelého parazita. Ďalšími prejavmi ochorenia je svrbenie a sčervenanie pokožky, výskyt šupín a vypadávanie chlpov.
Srdcová forma.
Srdcovú formu dirofilariózy spôsobuje hlística dirofilaria immitis. Parazit vyvoláva svojou činnosťou zápal výstelky srdca a ciev, čo sa prejavuje chronickým ochorením srdca a pľúc. Postihnutý jedinec má ťažkosti s dýchaním, kašle, trpí nechutenstvom a chudne, môžu sa vyskytnúť kŕče podobné epileptickému záchvatu. Nezriedka sa objavujú opuchy a horúčka. V moči je možné objaviť krv.
Infekcia u ľudí.
Komár, ktorý nasal krv z nakazených zvierat, môže infikovať aj človeka. Nákaza sa najčastejšie prejavuje vo forme podkožných uzlíkov na hlave (45%), na očnom viečku, prípadne v okolí oka (31%), na tvári a krku (18%) a na hrudi (15%). V ľudskom organizme nie je parazit schopný rozmnožovania, čo sťažuje diagnostiku. Liečba prebieha chirurgickou cestou. (Pampiglione and Rivasi, 2000)
Diagnostika.
Diagnostika dirofilariózy sa zakladá na preukázaní mikrofilárií a antigénu v krvnom sére pomocou testu ELISA. Úspešnosť testu závisí od počtu hlístic, ich pohlaví a veku, pretože test preukáže iba antigén pohlavne zrelých samíc.
Mikrofilárie sa preukazujú pomocou krvného testu. Pozitívne jedince mladšie ako 7 mesiacov sú hostiteľmi mikrofilárií neschopných dosiahnuť vývojový stupeň dospelosti, pretože sa do tela jedinca dostali transplacentárne.
Liečba.
Liečba je dlhodobá a náročná, nezriedka neúspešná. Existuje niekoľko terapeutických postupov v závislosti od individuálnych potrieb jedinca. Pre odstránenie dospelých hlístic a mikrofilálií sa používajú rôzne chemoterapeutiká, ktoré môžu mať fatálne dôsledky na pacienta.
Prevencia.
Vhodnou metódou prevencie najmä v oblastiach so zvýšeným výskytom hlístic je aplikácia preventívnych preparátov počas celého obdobia aktivity komárov. Komerčné preparáty obsahujú účinnú látku selemectin, ivermectin alebo milbemycinoxim. Dávkovanie odporúča výrobca.