Bombardovanie Bratislavy 20. septembra 1944

Bombardovanie Bratislavy 20. septembra 1944 bol druhý nálet 15. leteckej armády amerických vzdušných síl na rafinériu Apollo v Bratislave. Rafinéria sa spamätávala z prvého útoku dňa 16. júna 1944. Podľa rozviedky Spojencov rafinéria v septembri spracúvala už 800 ton ropy mesačne a jej význam vzrástol po strate rafinérie v Ploješti. Druhý nálet rafinériu definitívne vyradil z prevádzky, tá bola obnovená až v máji 1945.
Predohra.
11. decembra 1941, potom ako Japonsko prepadlo USA náletom na Pearl Harbor, Nemecko vyhlásilo USA vojnu. Predseda vlády a minister zahraničných vecí Slovenskej republiky Vojtech Tuka vyhlásil vojnu Spojeným štátom a Veľkej Británii v mene Slovenskej republiky dňa 12. decembra 1941.
Na rozdiel od vojny s Poľskom a ZSSR nezahájila Slovenská republika voči západným veľmociam žiadne priame vojenské kroky. Až v roku 1944 začalo bojové nasadenie slovenského letectva proti americkým bombardérom a 16. júna sa uskutočnil prvý nálet 15. leteckej armády amerických vzdušných síl na ciele na území Slovenska, zhodou okolností tiež na rafinériu Apollo. 
Priebeh náletu.
Dňa 20. septembra 1944 podnikla 15. letecká armáda masívny nálet na železničnú infraštruktúru v strednej Európe: 525 strategických bombardérov B-17 a B-24 sprevádzaných stíhačkami P-51 Mustang a P-38 Lightning zaútočilo na železničné zriaďovacie stanice a mosty v Budapešti, Győri a Hatvane v Maďarsku. Na Slovensku bolo cieľom vojenské letisko Nový Dvor a opäť Bratislavarafinéria Apollo.
Na Bratislavu štartovala 376. a 98. bombardovacia skupina, 56 bombardérov B-24 Liberator sprevádzaných 47 stíhačkami P-51 Mustang 325. stíhacej skupiny. O 11:31 bol vyhlásený letecký poplach, medzi 11:51 a 12:05 bombardéry zhodili z výšky 6000 až 7000 metrov do oblasti rafinérie 544 ks 250 kilogramových bômb. 
Správa 15. leteckej armády z 23. septembra konštatovala veľmi presné bombardovanie rafinérie 376. skupinou s úspešnosťou 74.3 %. 98. skupina útočiaca na skladisko produktov v Zimnom prístave dosiahla ešte lepšiu presnosť, 79,5 %, no správa konštatovala, že pri tak malom cieli je formácia šiestich lietadiel príliš široká a časť bômb dopadlo do rieky, vhodnejšia by bola formácia po tri bombardéry.
Výsledky náletu.
Bomby dopadli do centra rafinérie a spôsobili požiare sprevádzané oblakmi čierneho dymu. Opäť bol poškodený hlavný destilačný aparát, zasiahnutý už počas prvého náletu 16. júna, zničená bola aj budova, v ktorej sa nachádzal. Zničené boli aj ešte nezasiahnuté, alebo naopak už opravené budovy na severozápade rafinérie, menšie prevádzkové budovy a niekoľko zásobníkov na produkty. Škody na rafinérii boli po vojne vyčíslené na 17,041,911 korún slovenských. Spojenci po tomto útoku považovali rafinériu za zničenú. Rafinéria Apollo obnovila prevádzku až v máji 1945.
Na nábreží Dunaja bola poškodená železničná trať na prepravu sudov z rafinérie a niekoľko zásobníkov na produkty, požiar tu našťastie nevznikol. Poškodená bola aj transformačná stanica medzi Dunajom a Malým Dunajom a most cez Malý Dunaj do Zimného prístavu. V osade Brenner (Pálenisko) tlaková vlna rozbila obloky. Nálet nemal našťastie obete na životoch.
Ohlas v dobovej tlači.
O nálete informovala ako vládna tlač, tak povstalecká: