Quick Reaction Alert

Quick Reaction Alert (QRA; doslova: "Pohotovosť k rýchlej reakcii") je nepretržitá 24-hodinová pohotovosť nadzvukových stíhacích lietadiel a príslušného personálu pripravených na zásah proti prípadnému narušiteľovi vzdušného priestoru krajín NATO. Pohotovosť k rýchlej reakcii udržujú aj krajiny, ktoré nie sú členmi NATO. Nie všetky štáty ale môžu mať kvôli finančným dôvodom stíhacie lietadlá v pohotovosti 24 hodín denne.
Fungovanie QRA v Európe.
V európskych členských krajinách NATO a Turecku je QRA základným článkom ochrany vzdušného priestoru v rámci Systému integrovanej protivzdušnej a protiraketovej obrany NATO ("NATO Integrated Air and Missile Defence System", "NATINAMDS"), ktorý je pod kontrolou Spojeneckého veliteľstva vzdušných síl ("Allied Air Command", "AIRCOM") so sídlom na leteckej základni Ramstein v Nemecku. V prípade neštandardnej situácie vo vzdušnom priestore, keď sa napríklad civilné lietadlo prestane hlásiť alebo bez hlásenia zmení stanovený kurz, alebo naďalej pokračuje v lete na pôvodnom kurze smerom k štátnej hranici, resp. hranici riadeného vzdušného priestoru nejakej krajiny až ju prekoná bez povinného hlásenia, začne oblastné stredisko riadenia vzdušného priestoru riešiť vzniknutú situáciu. Keď opakované pokusy o nadviazanie spojenia s lietadlom v súlade s leteckými predpismi zlyhajú, lietadlo sa stáva narušiteľom vzdušného priestoru. Následne je o situácii informované najbližšie stredisko riadenia a upovedomovania vzdušných síl, pričom automatizovaný systém túto informáciu prenesie do jedného zo Spoločných operačných stredísk letectva ("Combined Air Operations Centre", "CAOC") v Uedeme v Nemecku alebo Torrejóne v Španielsku.
V CAOC Uedem a Torrejón majú dôstojníci prehľad o vzdušnej situácii nad európskymi krajinami NATO a Tureckom. V CAOC Uedem sa zameriavajú na priestor severne od Álp, zatiaľ čo CAOC Torrejón zodpovedá za oblasť južne od Álp. V oboch CAOC majú okrem vzdušnej situácie aj prehľad o dostupnosti jednotlivých QRA, ktoré je možné použiť. O nasadení dostupnej QRA následne môže rozhodnúť starší dôstojník pohotovostnej zmeny CAOC. V prípade nasadenia vydá pohotovostným lietadlám pokyn k okamžitému vzletu tzv. Alpha Scramble s cieľom identifikovať sporný cieľ. Najčastejším dôvodom týchto ostrých vzletov býva strata spojenia medzi pilotmi civilného lietadla a miestom riadenia letovej prevádzky.
Činnosť lietadiel QRA sa delí na tri typy zásahov:
Alpha Scramble predstavuje vzlet do pätnástich minút, pričom vycvičený personál zvláda tieto situácie aj pred limitom. Práve pre precvičenie týchto postupov nielen vo vzduchu, ale aj na zemi u zmien riadenia letovej prevádzky a obslužného personálu slúžia cvičné vzlety Tango a Romeo Scramble. Pri týchto cvičných vzletoch musí letový personál preukázať svoju pripravenosť. Postupy sú rovnaké ako u Alpha Scramble s tým, že neplnia úlohy v rámci NATINAMDS a spravidla sú vyhlasované jeden alebo dvakrát denne.
Lietadlá QRA zasahujú samozrejme aj proti vojenským lietadlám, ktoré narušia alebo sa nebezpečne priblížia k vzdušnému priestoru niektorej z krajín NATO, pričom podobne ako u civilných lietadiel, nie vždy ide o úmyselné narušenie vzdušného priestoru. Prípady narušenia vzdušného priestoru krajín NATO vojenskými lietadlami sa zintenzívnili hlavne po roku 2007, kedy ruské vzdušné sily obnovili praktiky z čias sovietskej éry, ktoré spočívajú v nasadzovaní strategických bombardovacích lietadiel na diaľkové hliadkové lety. Ide hlavne o lety smerom k severnému pólu, Atlantickému a Tichému oceánu, pri ktorých sa lietadlá často dostávajú do blízkosti územia krajín NATO, vrátane prípadu, kedy ruské lietadlá letia nad Írske more medzi Spojeným kráľovstvom a Írskom. Podobné situácie sa často vyskytujú aj nad Severným, Baltským a Čiernym morom. Tieto narušenia a nebezpečné priblíženia k vzdušnému priestoru vojenskými lietadlami nie sú vždy úmyselné, ale týmto spôsobom, sa môžu preverovať aj schopnosti protivzdušnej obrany nejakej krajiny. Nielen ruské vojenské lietadlá narušujú alebo sa nebezpečne približujú k vzdušnému priestoru krajín NATO, ale podobné prípady sa často vyskytujú aj voči Rusku alebo Číne zo strany NATO.
Pokiaľ je v rámci NATINAMDS zistené vzdušné ohrozenie nevojenského charakteru (napr. civilné lietadlo, ktoré sa má zneužiť ako nástroj teroristického útoku), použitie akýchkoľvek síl a prostriedkov proti tejto hrozbe nie je v právomoci velenia NATO. V takýchto situáciách dochádza k predaniu do národnej podriadenosti, čo znamená predanie velenia na poverenú národnú vládnu autoritu. Táto osoba má potom právomoc vydať rozkaz k zásahu na lietadlo označené ako Renegade, čo je ohrozenie v čase mieru, a to najčastejšie civilným lietadlom, ktoré je predmetom protiprávneho činu.
Pokiaľ je medzi susednými krajinami NATO podpísaná príslušná dohoda, napr. aká je aj medzi Českom a Slovenskom, môžu lietadlá QRA za účelom splnenia misie vstupovať do vzdušného priestoru susedného štátu. V prípade, že podozrivé lietadlo prelietava z územia jedného členského štátu do druhého, je nutná koordinácia lietadiel QRA takým spôsobom, aby bolo zabezpečené aj priame „odovzdanie a prevzatie“ tohto lietadla medzi jednotlivými skupinami lietadiel QRA vo vzduchu.
Základne QRA v európskych krajinách NATO a Turecku.
Okrem nižšie uvedených základní je v prípade výnimočného stavu alebo ohrozenia daného regiónu možné využiť aj ďalšie letiská, resp. letecké základne k dočasnému nasadeniu pohotovostných lietadiel QRA.
Albánsko, Čierna Hora a Severné Macedónsko.
Albánsko, Čierna Hora a Severné Macedónsko nedisponujú stíhacími lietadlami, a tak sú ochranou vzdušného priestoru nad týmito krajinami poverené talianske a grécke vzdušné sily. Od marca 2024 je v Albánsku k dispozícii na účely QRA aj obnovená základňa Kuçovë.
Belgicko.
Belgické vzdušné sily a Holandské kráľovské letectvo od polovice roka 2017 spolupracujú pri ochrane vzdušného priestoru nad všetkými troma krajinami Beneluxu. Dovtedy si Belgicko a Holandsko zabezpečovali svoj vzdušný priestor samostatne, pričom Belgicko zodpovedá aj za bezpečnosť vzdušného priestoru nad Luxemburskom. Belgické vzdušné sily majú pre úlohy QRA k dispozícii dve letecké základne, kde sú dislokované stíhačky F-16.
Bulharsko.
Bulharské vzdušné sily majú pre účely QRA v pohotovosti stíhačky MiG-29 na základni Krumovo. V rámci misie Enhanced Air Policing sa tu od ruskej anexie Krymu v roku 2014 striedajú aj stíhačky z rôznych krajín NATO s cieľom posilniť protivzdušnú obranu tejto oblasti.
Cyprus.
Na ostrove Cyprus má Britské kráľovské letectvo pre účely QRA v pohotovosti stíhačky Eurofighter Typhoon na základni RAF Akrotiri, ktorá patrí pod Suverénne základňové územia Akrotiri a Dekeleia.
Česko.
Vzdušné sily Armády Českej republiky spolupracujú od februára 2017 so Vzdušnými silami Ozbrojených síl Slovenskej republiky pri ochrane vzdušného priestoru nad Českom a Slovenskom. Pre účely QRA majú v pohotovosti štyri stíhačky JAS 39 Gripen 211. taktickej letky na leteckej základni v Čáslavi. Základňa Pardubice slúži ako záložná.
Dánsko.
Dánske kráľovské letectvo vykonáva úlohy QRA zo základne Skrydstrup, kde má dislokované dve letky stíhačiek F-16, ktoré postupne nahrádzajú F-35. Vo výnimočných prípadoch môžu byť stíhačky F-16 a F-35 nasadené na QRA aj na letisku Bornholm.
Fínsko.
Fínske vzdušné sily využívajú na úlohy QRA primárne základne Kuopio a Rovaniemi, kde majú v pohotovosti stíhačky F/A-18 Hornet, ktoré môžu na tieto účely nasadiť aj z civilných letísk alebo iných dočasných základní.
Francúzsko.
Francúzske vzdušné a vesmírne sily zabezpečujú QRA z viacerých leteckých základní v metropolitnom Francúzsku, kde sú dislokované stíhačky Rafale a Mirage 2000.
Grécko.
Grécke vzdušné sily vykonávajú úlohy QRA z viacerých základní v Grécku a na gréckych ostrovoch, kde majú v pohotovosti stíhačky F-16, Mirage 2000 a Rafale. Grécko zabezpečuje spolu s Talianskom aj ochranu vzdušného priestoru nad Albánskom, Čiernou Horou a Severným Macedónskom, ktoré nedisponujú stíhacími lietadlami.
Holandsko.
Holandské kráľovské letectvo spolupracuje od polovice roka 2017 s belgickými vzdušnými silami pri ochrane vzdušného priestoru nad všetkými troma krajinami Beneluxu. Dovtedy si Holandsko a Belgicko zabezpečovali svoj vzdušný priestor samostatne, pričom Belgicko zodpovedá aj za bezpečnosť vzdušného priestoru nad Luxemburskom. Holandské kráľovské letectvo má pre úlohy QRA k dispozícii dve letecké základne, kde sú dislokované stíhačky F-35.
Chorvátsko.
Chorvátske vojenské letectvo má pre účely QRA v pohotovosti stíhačky Rafale a MiG-21 na letisku Franja Tuđmana v Záhrebe a letisku v Pule.
Island.
Island nedisponuje vzdušnými silami, a tak sú od mája 2008 na medzinárodnom letisku v Keflavíku nasadzované v nepravidelných intervaloch pre účely QRA stíhačky z rôznych krajín NATO v rámci misie Icelandic Air Policing. Na rozdiel od misie Baltic Air Policing nie sú pohotovostné lietadlá na Islande nepretržite, ale len keď si ich prítomnosť Island vyžiada.
Litva, Lotyšsko, Estónsko.
Pri ochrane vzdušného priestoru nad pobaltskými krajinami sa v rámci misie Baltic Air Policing v pravidelných intervaloch striedajú rôzne krajiny NATO. Pre účely QRA je v Litve určená letecká základňa Šiauliai, Lielvārde v Lotyšsku a Ämari v Estónsku.
Maďarsko.
Maďarské vzdušné sily majú pre účely QRA v pohotovosti stíhačky JAS 39 Gripen Taktickej letky „Puma“ na leteckej základni Kecskemét. Maďarsko spolu s Talianskom zabezpečujú aj ochranu vzdušného priestoru nad Slovinskom, ktoré nedisponuje stíhacími lietadlami. Od 12. júna 2023 sa maďarské vzdušné sily oficiálne pripojili aj k dočasnej ochrane vzdušného priestoru nad Slovenskom, kým Vzdušné sily OS SR získajú nové stíhačky F-16. V prípade potreby má maďarské letectvo k dispozícii aj základňu Malacky na Slovensku.
Nemecko.
Luftwaffe má pre účely QRA v pohotovosti stíhačky Eurofighter EF 2000 na základniach Neuburg a Wittmundhafen s tým, že eskadra dislokovaná v Neuburgu sa zameriava na južnú časť Nemecka a eskadra na základni Wittmundhafen na severnú časť. Úlohy QRA môžu vykonávať aj eskadry dislokované na základniach Nörvenich a Laage. Ak je to nevyhnutné, môžu podľa dohody nemeckí stíhači QRA zasahovať aj vo vzdušnom priestore Poľska.
Nórsko.
Nórske kráľovské letectvo má pre úlohy QRA k dispozícii tri letecké základne so stíhačkami F-35.
Poľsko.
Vzdušné sily Poľskej republiky vykonávajú úlohy QRA zo štyroch základní, kde majú v pohotovosti stíhačky F-16, MiG-29 a FA-50. Ak je to nevyhnutné, môžu podľa dohody poľskí stíhači QRA zasahovať aj vo vzdušnom priestore Nemecka. Od ruskej invázie na Ukrajinu v roku 2022 je protivzdušná obrana Poľska posilnená prítomnosťou lietadiel z iných krajín NATO. Poľské vzdušné sily boli tiež dočasne poverené ochranou vzdušného priestoru nad Slovenskom, kým slovenské vzdušné sily získajú nové stíhacie lietadlá F-16. Tieto úlohy vykonávajú lietadlami F-16 primárne zo základne Łask, ale v prípade potreby majú k dispozícii aj základňu Malacky na Slovensku.
Portugalsko.
Portugalské vzdušné sily majú pre účely QRA v pohotovosti stíhačky F-16 na základni Monte Real.
Rumunsko.
Rumunské vzdušné sily vykonávajú úlohy QRA z troch základní, kde majú v pohotovosti stíhačky F-16. V rámci misie Enhanced Air Policing sa na základni Mihaila Kogălniceana striedajú od ruskej anexie Krymu v roku 2014 aj stíhačky z rôznych krajín NATO s cieľom posilniť protivzdušnú obranu tejto oblasti. Od ruskej invázie na Ukrajinu v roku 2022 je ochrana vzdušného priestoru Rumunska ešte viacej posilnená prítomnosťou ďalších lietadiel štátov NATO.
Slovensko.
Vzdušné sily Ozbrojených síl Slovenskej republiky spolupracujú od februára 2017 so Vzdušnými silami Armády Českej republiky pri ochrane vzdušného priestoru nad Slovenskom a Českom. Od 1. septembra 2022 slovenskú QRA dočasne zabezpečujú Vzdušné sily Poľskej republiky a Vzdušné sily Armády Českej republiky, kým slovenské vzdušné sily získajú nové stíhacie lietadlá F-16. Poľské vzdušné sily vykonávajú tieto úlohy lietadlami F-16 primárne zo základne Łask. České vzdušné sily pôsobia za týmto účelom so stíhačkami JAS 39 Gripen zo základne Čáslav. Od 12. júna 2023 sa k tejto iniciatíve oficiálne pripojili aj maďarské vzdušné sily s lietadlami JAS 39 Gripen na základni Kecskemét. Na tieto úlohy majú spojenci k dispozícii aj základňu Malacky.
Spojené kráľovstvo.
Britské kráľovské letectvo má pre úlohy QRA v pohotovosti stíhačky Eurofighter Typhoon na základniach RAF Coningsby a Lossiemouth s tým, že perute dislokované v Coningsby sa zameriavajú na južnú časť vzdušného priestoru nad Spojeným kráľovstvom a perute na základni Lossiemouth na severnú časť. Ak je to nevyhnutné, môžu podľa dohody britskí stíhači QRA vletieť aj do vzdušného priestoru neutrálneho Írska, ktoré nedisponuje stíhacími lietadlami, hoci ich nákup zvažuje. Dôvodom sú časté lety ruských lietadiel v blízkosti írskeho vzdušného priestoru.
Španielsko.
Španielske vzdušné a vesmírne sily vykonávajú úlohy QRA zo základní na Pyrenejskom polostrove a na Kanárskych ostrovoch, kde majú dislokované stíhačky EF-18 Hornet a Eurofighter EF 2000.
Švédsko.
Švédske vzdušné sily vykonávajú úlohy QRA z viacerých základní rozmiestnených po Švédsku, kde majú dislokované stíhačky JAS 39 Gripen. Vo výnimočných prípadoch sa môžu na tieto účely využiť aj iné letiská a tiež provizórne vzletové a pristávacie dráhy, ktoré vznikli z vopred určených úsekov švédskej cestnej siete.
Taliansko.
Talianske vzdušné sily vykonávajú úlohy QRA zo základní na Apeninskom polostrove a ostrove Sicília, kde majú dislokované stíhačky Eurofighter F-2000A a F-35. Taliansko spolu s Maďarskom zabezpečujú aj ochranu vzdušného priestoru nad Slovinskom, ktoré nedisponuje stíhacími lietadlami. Z rovnakého dôvodu sú talianske a grécke vzdušné sily poverené ochranou vzdušného priestoru nad Čiernou Horou, Albánskom a Severným Macedónskom.
Turecko.
Turecké vzdušné sily vykonávajú úlohy QRA z viacerých základní rozmiestnených po Turecku, kde majú dislokované stíhačky F-16.
Základne QRA v ďalších európskych krajinách.
Rakúsko.
Rakúske vzdušné sily vykonávajú úlohy QRA primárne zo základne Zeltweg, kde majú v pohotovosti tri stíhačky Eurofighter EF 2000. Základňa Hörsching pri Linzi slúži ako záložná.
Srbsko.
Vojenské letectvo a protivzdušná obrana Ozbrojených síl Srbska má pre úlohy QRA v pohotovosti MiGy-29 na základni Batajnica neďaleko Belehradu. 
Letecká základňa Batajnica: MiG-29
Švajčiarsko.
Švajčiarske vzdušné sily používajú na účely QRA primárne základňu Payerne, kde majú v pohotovosti dve stíhačky F/A-18 Hornet. Niekoľko týždňov v roku sa úlohy QRA vykonávajú aj zo základní Emmen a Meiringen. Letiská Zürich, Ženeva a Sion slúžia ako záložné. Švajčiarsko tiež zabezpečuje ochranu vzdušného priestoru nad neutrálnym Lichtenštajnskom, ktoré nedisponuje armádou.
Fungovanie QRA v Spojených štátoch a Kanade.
Na území Spojených štátov a Kanady je QRA pod kontrolou Severoamerického veliteľstva vzdušno-kozmickej obrany ("North American Aerospace Defense Command", "NORAD"), čo je kombinovaná organizácia oboch krajín. Veliteľstvo NORAD-u a zároveň Severného veliteľstva Spojených štátov ("United States Northern Command", "USNORTHCOM") sa nachádza na Petersonovej leteckej základni neďaleko Colorado Springs. Princíp fungovania QRA je podobný tomu v európskych krajinách NATO a Turecku. NORAD sa administratívne delí na tri regióny:
Základne QRA v Spojených štátoch a Kanade.
Okrem nižšie uvedených základní je v prípade výnimočného stavu alebo ohrozenia daného regiónu možné využiť aj ďalšie letiská, resp. letecké základne k dočasnému nasadeniu pohotovostných lietadiel QRA.
Fungovanie QRA v Austrálii.
V Austrálii zabezpečuje QRA Austrálske kráľovské letectvo ("Royal Australian Air Force", "RAAF"), ktoré má na tieto účely k dispozícii stíhačky F-35 Lightning II a F/A-18 Super Hornet. Veliteľstvo RAAF sa nachádza v Canberre. Princíp fungovania QRA je podobný tomu v európskych krajinách NATO a Turecku.
Základne QRA v Austrálii.
Okrem nižšie uvedených základní je v prípade výnimočného stavu alebo ohrozenia daného regiónu možné využiť aj ďalšie letiská, resp. letecké základne k dočasnému nasadeniu pohotovostných lietadiel QRA.