Ďurkovec (vrch)

Ďurkovec (; ) je vrch v Bukovských vrchoch, krajinnom celku Polonín. Leží na slovensko-poľskej hranici nad obcou Runina, približne severovýchodne od Sniny.
Poloha.
Nachádza sa v severnej časti Bukovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Bukovce. Južná časť hrebeňa leží v Prešovskom kraji, okrese Snina a zasahuje na katastrálne územie obce Runina a Zboj, severná patrí poľskému Podkarpatskému vojvodstvu, powiatu Lesko a gmine Cisna. Najbližším sídlom je južne situovaná Runina, juhozápadne sa nachádza Príslop a Topoľa, západne je dnes zaniknutá obec Ruské, juhovýchodne Zboj a Nová Sedlica a severne Wetlina a Strzebowiska, patriace do gminy Cisna. Masív patrí v slovenskej časti do Národného parku Poloniny a národnej prírodnej rezervácie Jarabá skala s najvyšším 5. stupňom ochrany, v poľskej do Ciśniańsko-Wetlińskiego Parku Krajobrazowego.
Opis.
Ďurkovec leží v hraničnom hrebeni na severnom okraji Bukovských vrchov, medzi vrchmi Pľaša () na severozápade a Jarabá skala () na východe. Južným smerom z neho vybieha rázsocha Veľkého Bukovca (). Západným smerom sa nachádza Pľaša (), Kurníkov Beskyd (), Kruhliak (), Solište (), Saganovec () a Hajdošík (), južným Bukovec (), Stolová (), Veľký Bukovec (), Kýčera (), Minčol () a Stinská (), východne Príkry (), Borsukov vrch (), Čelo () a Jarabá skala () a severným Paportna (), Jawornik (), Fereczata () a Szczawnik (). Západné svahy odvodňuje Poloninský potok do Uličky v povodí Uhu, juhovýchodné Ďurkovský potok do Zbojského potoka a severné potok Chomów do Wetliny v povodí Visly. Vrcholom vedie značená Východokarpatská magistrála. 
Vrch je v oblasti, ktorá je z pohľadu svetelného znečistenia najtmavšou oblasťou na Slovensku. Vznikol tu prvý park tmavej oblohy na Slovensku pod názvom Park tmavej oblohy Poloniny.
Ochrana prírody.
Na slovenskej strane patrí Ďurkovec spolu s Jarabou skalou do Národnej prírodnej rezervácie Jarabá skala, vyhlásenej v roku 1964 na výmere s najvyšším 5. stupňom ochrany. Zároveň patrí do lokality Bukovské vrchy (SKUEV0229), ktorá je územím európskeho významu sústavy Natura 2000.
Na zabezpečenie ochrany v chránenom území – Národnej prírodnej rezervácii Jarabá skala sa zakazuje:
UNESCO.
Vrcholové časti Ďurkovca zaberá chránené územie Stužica – Bukovské vrchy, ktoré bolo v roku 2007 zapísané do zoznamu Svetového prírodného dedičstva UNESCO v kategórii Karpatské bukové pralesy. Dôvodom boli zachovalé pralesy s vyše 200 ročnými bukmi (Fagus sylvatica) vysokými takmer 40 metrov a vyše 300 ročnými mohutnými jedincami a skupinami jedle bielej (Abies alba) mimoriadnej hodnoty, dosahujúcimi výšku až 50 metrov. Vyskytujú sa tu i mohutné javory horské (Acer pseudoplatanus) a bresty horské (Ulmus glabra). Kategória bola neskôr viackrát rozšírená o ďalšie lokality a v súčasnosti nesie názov Staré bukové lesy a bukové pralesy Karpát a iných regiónov Európy ().
Výhľady.
Vrcholovú časť a okolitý hrebeň pokrýva nesúvislý lesný porast s vrcholovými holinami tzv. poloninami, ktoré poskytujú panoramatické výhľady. Pri vhodných podmienkach je vidieť okolité vrcholy Bukovských vrchov, Slanské a Vihorlatské vrchy, Bieszczady v Poľsku a ukrajinské Karpaty. 
Za dobrých podmienok je z vrcholu vidno vyše vzdušnou čiarou vzdialené Vysoké Tatry a Kráľovu hoľu () v Nízkych Tatrách. Pohľad na nízkotatranský vrch Veľká Vápenica (), vzdialený , patrí k najvzdialenejším vnútroštátnym výhľadom Slovenska. Na „opačnú stranu“ dovidieť hlboko do vnútrozemia Ukrajiny na vyše vzdušnou čiarou vzdialené vrchy v pohorí Gorgany (), ako Jajko Ilemskie () (), Mołoda () (), Grofa () () a najvyšší vrch pohoria Velyka Syvulja () () vzdialený .
Turizmus.
Cez vrch Ďurkovec vedie hlavná červeno značená Východokarpatská magistrála, ktorá kopíruje hlavný karpatský hrebeň. Vedie od Duklianskeho priesmyku () v Laboreckej vrchovine cez Vysoký grúň (), Strop (), Ruské sedlo (), Pľašu (), Jarabú skalu () a Kamennú lúku () na trojmedzie () na vrchu Kremenec ().
Pod vrcholom na slovenskej strane cca 50 metrov od turistického chodníka smerujúceho od Sedla pod Ďurkovcom je studnička – prameň Poloninského potoka. Na svahoch možno pozorovať zákopy po 2. svetovej vojne. Medzi Ďurkovcom a Pľašou sú najkrajšie poloninské lúky na Slovensku.
Obec Runina je východiskovým bodom do Národného parku Poloniny – na hlavný karpatský hrebeň s vrcholmi Pľaše, Ďurkovca a Jarabej skaly a do oblasti nad vodnou nádržou Starina.
Prístup.
Možnosti dopravy do turistických východísk.
Do obce Runina je možné dopraviť sa prímestskou dopravou autobusovými linkami SAD Humenné. Vzdialenosť: Humenné-Runina , Snina-Runina . Pre vyhľadanie spojenia možno použiť internetový cestovný poriadok.