Ján Martvoň

Ján Martvoň (iné mená: Ján Martoň, ; * 5. január 1857, Hruštín, Uhorsko† 22. marec 1948, Johnstown, USA) bol slovenský rímskokatolícky kňaz, národovec a organizátor kultúrneho a duchovného života amerických Slovákov.
Život.
Detstvo a štúdium.
Ján Martvoň sa narodil do chudobnej roľníckej rodiny v Hruštíne v roku 1857. Jeho otcom bol roľník Ján Martvoň. V rodnej obci navštevoval ľudovú školu a následne pracoval doma na gazdovstve, až kým ho v roku 1873 obec nezvolila za pomocného učiteľa. V rokoch 1875 až 1877 študoval na gymnáziu v Trstenej, kde za dva roky vychodil štyri triedy s vynikajúcim prospechom. Do roku 1879 študoval v Levoči a posledné dva ročníky absolvoval v Spišskej Kapitule na seminári. Na seminári následne študoval aj katolícku teológiu.
15. apríla 1884 bol vysvätený za kňaza a následne pôsobil vo viacerých farnostiach ako kaplán (Spišský Hrušov do 1885, Kluknava do 1888, Jablonka do 1889, Dolná Lipnica do 1890). Vďaka Štefanovi Furdekovi sa dostal do Clevelandu v štáte Ohio (USA), kde sa ujal vedenia Farnosti svätého Ladislava, kde pôsobil dva roky.
Farnosť svätého Ladislava.
Kostol svätého Ladislava na juhovýchodnej strane Clevelandu bol postavený Štefanom Furdekom v roku 1889 pre prisťahovalcov z Uhorska. V nedeľu 2. augusta 1891 sa v kostole zišli na omši maďarskí a slovenskí farníci. Ján Martvoň ako miestny farár slúžil omšu (ako všetky rímskokatolícke omše v tom čase) v latinčine, no počas kázne začal hovoriť po slovensky. To vyvolalo vzburu maďarských farníkov, ktorí začali kňazovi nadávať, čo vyvolalo reakciu slovenských farníkov. Počas nepokoja mal niekto zakričať: "„Zabite slovanského kňaza!“", následkom čoho sa Slováci a Maďari v kostole pobili, pričom jeden zo Slovákov, Jakub Gruss, stál pri oltári pištoľou bránil hroziacim Maďarom zaútočiť na Jána Marvoňa. Nakoniec na miesto dorazili clevelandskí policajti a dav rozohnali skôr, ako bol niekto vážne zranený.
Počas augusta Slováci a Maďari pokračovali vo vo vzájomnej nevraživosti, o situácii informovala aj clevendská tlač. Clevelandskí policajti, ktorí obsluhovali stanicu piateho okrsku, boli počas celého mesiaca v pohotovosti. Počas dvanástich dní od 6. do 18. augusta 1891 sa uskutočnili najmenej štyri stretnutia, na ktorých na seba súperiace skupiny kričali a snažili sa presvedčiť jedna druhú, aby súhlasila s dohodou, ktorá by jednej alebo druhej strane zabezpečila výlučnú kontrolu nad kostolom. Maďari si najali dvoch významných clevelandských advokátov, Martina A. Forana, bývalého okresného prokurátora a bývalého kongresmana, a Josepha C. Blocha, židovského právnika narodeného v Uhorsku, aby sa pokúsili presvedčiť clevelandskú katolícku diecézu, aby kostol pridelila Maďarom a aby Slovákom nariadila postaviť si iný kostol niekde inde. Slováci sa spoliehali na Martvoňa a Štefana Furdeka, ktorým sa nakoniec podarilo diecézu presvedčiť, aby kostol priznala Slovákom. Maďari sa vzdali nároku na kostol a o dva bloky ďalej si postavili nový Kostol svätej Alžbety Uhorskej. Slováci zaplatili odchádzajúcim Maďarom 1000 dolárov a Kostol svätého Ladislava sa oficiálne stal prvým slovenským rímskokatolíckym kostolom v Clevelande. Kvôli nezhodám vo farnosti sa však Martvoň v septembri 1892 rozhodol USA opustiť a za jeho nástupcu bol 27. septembra vymenovaný Václav A. Panuška.
Pôsobenie v Johnstowne.
V roku 1892 sa Martvoň nakrátko vrátil do Uhorska, no už v roku 1894 sa vrátil do USA, aby zaujal miesto farára v slovenskej Farnosti svätého Štefana v Johnstowne. V meste pôsobil 54 rokov a podieľal sa na výstavbe kostola, školy, fary a kláštora. 
V USA Martvoň pomáhal zakladať Prvú katolícku slovenskú (mužskú) jednotu (IKSJ) a Prvú katolícku slovenskú ženskú jednotu (IKSŽJ), ktorých hlavným duchovným správcom bol. V rokoch 1898 až 1900 bol tiež predsedom mužskej jednoty. Podieľal sa tiež na vydávaní týždenníka "Jednota". 
V 40. rokoch 20. storočia patril k najstarším kňazom v USA a predpokladá sa dokonca, že v čase, keď zomrel (1948) bol najstarším kňazom v USA.