Drieňovský potok (prítok Kútočného potoka)

Drieňovský potok je potok v Zemplíne v severozápadnej časti územia obce Porúbka v okrese Sobrance. Je to pravostranný prítok Kútočného potoka v povodí Bodrogu; má dĺžku 5,2 km. Je vodným tokom VIII. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-30-06-768. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Vihorlatské vrchy, geomorfologický podcelok Popriečny a v krátkom úseku pri ústí geomorfologický celok Východoslovenská pahorkatina, geomorfologický podcelok Zalužická pahorkatina.
Prameň.
Vodný tok "Drieňovský potok" pramení v nadmorskej výške na západnom lesnatom úbočí vrchu Čierťaž vo Vihorlatských vrchoch na území obce Porúbka v okrese Sobrance. Pramení a preteká v geomorfologickom celku Vihorlatské vrchy, v geomorfologickom podcelku Popriečny a na malom úseku pred zaústením tečie geomorfologickým celkom Východoslovenská pahorkatina, geomorfologickým podcelkom Zalužická pahorkatina.
Opis toku.
Od prameňa na úbočí vrchu "Čierťaž" () "Drieňovský potok" tečie západným smerom 0,6 km a ďalej sa jemne stáča do juhozápadného smeru; tento smer si zachováva až po svoje ústie. Preteká lesom "Drienkovský vrch", ktorý je lokalizovaný na severnom a západnom úpätí vrchu "Drieňovský vrch" (), nižšie preteká východnou a južnou časťou lesa "Mäsiarová" a severnou časťou trvalého trávneho porastu (pasienok a lúka) s názvom "Drienkov". Po opustení lesného komplexu preteká trvalým trávnym porastom "Vinica" a ornou pôdou "Rúbaň". Tesne na okraji intravilánu obce Porúbka ústi do Kútočného potoka. Vodný tok "Drieňovský potok" nemá prítoky; pramení a preteká v lesnom extraviláne a iba záverečných 0,3 km vrátane zaústenia tečie poľnohospodárskym extravilánom obce Porúbka.
Pôvod názvu.
Názov vodného toku "Drieňovský potok" súvisí s charakteristickým výskytom dreviny z čeľade drieňovitých drieňa obyčajného ("Cornus mas") v priestore, ktorým tento vodný tok preteká. Vodný tok "Drieňovský potok" preteká lesom "Drienkovský vrch", úpätím vrchu "Drieňovský vrch" a ďalej tečie cez trvalý trávny porast "Drienkov" v katastrálnom území obce Porúbka v okrese Sobrance. Je zrejmé, že tieto toponymá vzájomne súvisia. Zo slovného základu "drieň" rozšíreného o príponu menného adjektíva "-ov" systémovým utvorením prídavného mena formantom "-ský" a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom "menší prirodzený vodný tok" bolo utvorené dvojslovné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou zložený z prídavného mena a z podstatného mena) "Drieňovský potok" ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Je pravdepodobné, že v pomenovacom procese toponým bol primárne pomenovaný vrch "Drieňovský vrch" a vodný tok "Drieňovský potok" bol týmto procesom dotknutý až sekundárne. Názov vodného toku "Drieňovský potok" bol štandardizovaný v roku 1990.
Značný počet názvov iných potokov na Slovensku obsahuje slovný základ všeobecného podstatného mena "drieň": Drienický potok, Drienok, Drieňov, Drieňová, Drienovec, Drieňovec (prítok Budinského potoka), Drieňovec (prítok kanála Veľké Revištia-Bežovce), Drienovka, Drienovský potok, Drieňovský potok (prítok Východného Turca), Drieňovský potok (prítok Slatiny), Drieňovský potok (prítok Mačacieho potoka), Drieňovský potok (prítok Štiavnice), Drieňový potok (prítok Žitavy), Drieňový potok (prítok Bukového potoka) i kanálov: Drieňový kanál, Drieňovský kanál, Drieňovec. Názvy týchto vodných tokov majú podobnú motiváciu: buď v svojom pomenovacom procese prebrali s prípadnou modifikáciou do svojho názvu časť názvu sídelného objektu (obce, časti obce) respektíve nesídelného objektu (vrchu, lesa) alebo v pomenovacom procese primárne využili slovný základ apelatíva "drieň".