Hrabovec (prítok Oľšavy, Bohdanovce)

 Hrabovec (1975-2008 aj "Garbovský potok") je potok v Košickom regióne v obciach Slanec, Rákoš, Bohdanovce a Vyšná Myšľa s okrese Košice-okolie. Je to ľavostranný prítok Oľšavy, ktorá ústi do Hornádu; má dĺžku 8,0 km. Je vodným tokom VI. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-32-05-51. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Slanské vrchy, geomorfologický podcelok Bogota a geomorfologický celok Košická kotlina, geomorfologický podcelok Toryská pahorkatina.
Prameň.
Pramení v nadmorskej výške v lesnom extraviláne v juhozápadnej časti územia obce Slanec západne od intravilánu Slanca na západnom svahu vrchu Čatorňa (vrch v Slanci) s nadmorskou výškou v geomorfologickom podcelku Bogota.
Opis toku.
Tečie severozápadným smerom lesným extravilánom, po krátkom úseku 250 m od prameňa v nadmorskej výške pretína obecnú hranicu a vteká na územie obce Rákoš, pokračuje lesným extravilánom, stáča sa do západného smeru, opúšťa les a vteká do intravilánu Rákoša; severozápadným smerom preteká intravilánom Rákoša, v nadmorskej výške opúšťa intravilán a stáča sa do západného smeru, preteká poľnohospodárskym extravilánom lemovaný širokým pásom príbrežnej vegetácie, veľkým oblúkom sa stáča do juhozápadného smeru, mení smer na západ a v nadmorskej výške priberá ľavostranný prítok Kľučiarovský potok; podteká cestu do Ranča Rákoš, ľavým brehom obteká pole "Kalmanova pusta", v nadmorskej výške vteká na obecnú hranicu medzi Rákošom a Bohdanovcami, približne sleduje obecnú hranicu, priberá druhý ľavostranný prítok Bradliansky potok a hneď preteká cez trojchotárnik obcí Rákoš, Bohdanovce a Vyšná Myšľa; ľavým brehom obteká pole "Dlhý Povraz", pokračuje poľnohospodárskym extravilánom a mení smer na severozápadný, podteká železničnú trať Košice – Čierna nad Tisou, sleduje obecnú hranicu a mení smer na západný; v nadmorskej výške opúšťa obecnú hranicu, tečie územím Vyšnej Myšle a v nadmorskej výške ústi do Oľšavy ako jej ľavostranný prítok. Má dva ľavostranné prítoky. Preteká lesným extravilánom obce Slanec i obce Rákoš, intravilánom Rákoša, z ktorého sa vracia do extravilánu, ďalej po južnej obecnej hranici v extraviláne Bohdanoviec a severnou časťou obce v extraviláne Vyšnej Myšle.
Pramení a hornou časťou toku preteká geomorfologickým celkom Slanské vrchy, geomorfologickým podcelkom Bogota a ústi a dolnou časťou toku preteká geomorfologickým celkom Košická kotlina, geomorfologickým podcelkom Toryská pahorkatina. 
Pôvod názvu.
Vodný tok má doložené viaceré podoby názvu: 1337 "fluv. Garbolch", 1337 "Garbolchpataka", 1853 "Garbóczi Árok", 1867 "Mocsolyn patak", 1867 "Falusi patak", 1867 "Garbócz patak", 1952 "Garbocký potok", 1968 "Garbovský potok" . V roku 1975 bola štandardizovaná podoba "Garbovský potok", s pôvodom v názve niekdajšej samostatnej obce "Garbovce"; táto obec už v roku 1888 zanikla ako samostatná jednotka - splynula do obce Bohdanovce. V roku 2008 sa pristúpilo k novej štandardizácii názvu potoka v podobe Hrabovec, ktorá predstavuje pôvodnú (rekonštruovanú) podobu názvu "Grabovec" → "Hrabovec". Motivácia pomenovania zostáva rovnaká a spočíva v charakteristickom výskyte lesného porastu listnatej dreviny "hrab obyčajný" (latinsky "Carpinus betulus") v okolí potoka. Zo slovného základu apelatíva "grab(r)ъ" → "hrab" po doplnení formantom "-ov-ec" bol v slovenskom jazykovom prostredí utvorený jednoslovný nepredponový odvodený názov "Hrabovec" ako súčasť početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii vrátane hydronymie; porovnaj aj hydronymá napr. Vrbovec, Bukovec, Lipovec, Drieňovec, Jedľovec. Maďarské jazykové prostredie prevzalo názov zo slovenčiny ešte pred koncom 12. storočia, pred zmenou "g → h" v slovenčine.