Voľby do Európskeho parlamentu na Slovensku v roku 2024

Voľby do Európskeho parlamentu v roku 2024 sa na Slovensku konali 8. júna 2024. Celoeurópske voľby sa uskutočnili od 6. júna do 9. júna. 
Voľby vyhrala strana Progresívne Slovensko s 27,81 % hlasov, druhá skončila strana SMER-SD s 24,76 %, po nej hnutie REPUBLIKA s 12,53 %, HLAS-SD s 7,18 % a KDH s 7,14 %. Na základe výsledkov si strany rozdelili 15 mandátov, čo je o jedného europoslanca viac, kvôli zvýšeniu celkového počtu europoslancov zo 705 na 720. Progresívne Slovensko získalo šesť mandátov, SMER-SD päť mandátov, Republika dva mandáty a Hlas-SD s KDH po jednom mandáte.
Účasť vo voľbách dosiahla 34,38 %, čo predstavovalo 1 505 176 voličov, historicky najvyššia účasť z doterajších piatich eurovolieb konaných na Slovensku.
Volebný systém.
Oproti minulým voľbám má Slovensko nárok na ďalších dvoch poslancov EP: jedného prideleného už v roku 2020 pri príležitosti prerozdelenia po brexite a jedného prideleného v roku 2023 po predvolebnom posúdení zloženia parlamentu na základe najnovších údajov o počte obyvateľov. Pätnásť poslancov sa volí na základe pomerného zastúpenia na základe polootvorených zoznamov v jednom celoštátnom volebnom obvode s prideľovaním mandátov metódou najväčšieho zvyšku a 5 % volebným prahom.
Právo voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu v slovenskom jazyku majú slovenskí občania, ako aj ostatní občania EÚ, ktorí nie sú občanmi SR a majú v krajine trvalý pobyt. Občania SR sa nemusia registrovať, ostatní občania EÚ s pobytom na Slovensku sa musia zaregistrovať vo svojej obci najneskôr 40 dní pred dňom konania volieb. Slovenskí občania s pobytom v zahraničí nemôžu voliť zo zahraničia, ale môžu voliť, ak sa v deň volieb dostavia na Slovensko so slovenským pasom. Okrem toho osoby oprávnené voliť musia najneskôr v deň volieb dovŕšiť 18 rokov.
Kandidátne listiny.
Definitívne zloženie kandidátnych listín museli politické strany doručiť zapisovateľovi Štátnej komisie pre voľby a kontrolu financovania politických strán do 10. marca 2024. Do volieb bolo zaregistrovaných 24 kandidátnych listín politických strán, z ktorých SLOVENSKO, ZA ĽUDÍ tvorili koalíciu. Spolu bolo zaregistrovaných 308 kandidátok a kandidátov, z ktorých bolo 97 žien, čo predstavuje takmer 30 percent a je tak najvyšší percentuálny podiel žien v eurovoľbách. Zoznam kandidátov uvedených na zaregistrovaných kandidátnych listinách do volieb do Európskeho parlamentu, za lídra kandidátky sa považuje kandidát s poradovým číslom jeden.
Odstúpenie z volieb.
Dňa 31. mája 2024 Pirátska strana – Slovensko oznámila, že odstúpila z volieb do Európskeho parlamentu v prospech strany Demokrati. Z volieb odstúpila aj Gabriela Michaláková, ktorá bola na kandidátnej listine strany Slovenský PATRIOT na 15. mieste.
Výsledky.
Voľby do Európskeho parlamentu vyhralo opozičné hnutie Progresívne Slovensko (27,81 %) (PS). Progresívne Slovensko vyhralo v hlavnom meste, na Záhorí, v Košiciach a vo všetkých krajských mestách získalo nad 30 %. Zviťazilo v 632 obciach. Získavalo aj tam, kde sa už od čias SDKÚ Mikuláša Dzurindu darí prozápadným stranám. Napríklad na Liptove či v okolí Popradu. PS zvíťazilo aj v mnohých okresných mestách, napr. v Skalici (37,8 %), v Piešťanoch (35,3 %), v Nových Zámkoch (34,2 %), v Leviciach (33,3 %), vo Zvolene (32,4 %), v Martine (31,1 %) a aj víťazstvá v mestách ako Dolný Kubín (27,9 %), Lučenec (29,3 %), Rimavská Sobota (25,7 %), Rožňava (30,6 %), Kežmarok (24,5 %), Spišská Nová Ves (26,5 %) či v Moldave nad Bodvou (23,7 %). Strana tiež bodovala na južnom Slovensku. Pravdepodobne k tomu prispel aj líder kandidátky Ľudovít Ódor, ktorý sa hlási k maďarskej národnosti a pochádza z Komárna.
Druhý skončil SMER-SD (24,76 %). SMER-SD vyhral v 1536 obciach. Strana Roberta Fica už dekády víťazí na najvzdialenejšom východe, na Kysuciach, Považí a hornej Nitre. Strane sa najviac darilo v okresných mestách na východe krajiny ako Trebišov (33,3 %), Michalovce (35,1 %), Vranov nad Topľou (32,9 %), Snina (36,4 %), Svidník (37,7 %), Medzilaborce (40,5 %), ale aj v Hlohovci (30,3 %), Považskej Bystrici (31 %), Žiari nad Hronom (30 %), Topoľčanoch (38,2 %), Partizánskom (35 %) a v Prievidzi (33 %), ktoré sú západnejšie. Jasné víťazstvo dosiahol SMER aj na strednom Slovensku v páse obcí od Krupiny pod Detvou až k Hnúšti a Revúcej. V rokoch 2016 až 2020 išlo o baštu Kotlebovej ĽSNS, získavala tam dvojciferné čísla.
Na treťom mieste skončilo neočakávane hnutie REPUBLIKA (12,53 %). Hnutie nevyhralo v žiadnom meste. REPUBLIKA vyhrala v niekoľkých menších dedinách na Orave (Suchá Hora, Hladovka, Vitanová, Čimhová) a nadpriemerné výsledky (16 – 17 %) získala aj v mestách ako Tvrdošín a Trstená. Nadpriemerné bolo hnutie i v dedinách okolo Námestova, kde víťazí KDH. REPUBLIKA bola slabá len v Bratislave a na juhu Slovenska, podpriemerné výsledky má aj na Liptove či v okolí Popradu.
Štvrtý bol HLAS-SD (7,18 %), ktorý získal v eurovoľbách o polovicu menej percent ako vo voľbách do Národnej rady Slovenskej republiky a z mnohých častí krajiny akoby úplne zmizol. Nevyhral v žiadnom meste. HLAS si akú-takú podporu udržal na severovýchode Slovenska. Na mape vidno niekoľko ostrovov podpory pre stranu na Liptove (ide o obce ako Ľubeľa, kde má strana starostu) a dobrým príkladom je i nadpriemerný výsledok v Dvoroch nad Žitavou, kde starostoval dnešný predseda Nitrianskeho samosprávneho kraja a líder kandidátky Branislav Becík.
Piate Kresťanskodemokratické hnutie (7,14 %) (KDH) je spolu s Progresívnym Slovenskom (PS) jedinou parlamentnou opozičnou stranou, ktorá získa zastúpenie v Európskom parlamente. KDH nadpriemerne uspelo vo svojich tradičných baštách na Orave, Spiši a Šariši. So ziskom 23,9 % hlasov kresťanskí demokrati vyhrali v len jednom meste a to v Námestove, ale 14,7 % hlasov mali aj v krajskom Prešove; podobné čísla dosiahli aj v Bardejove (14 %), Starej Ľubovni (15 %) či Kežmarku (13,1 %). V Levoči hnutie volilo takmer 20 percent voličov.
Do Európskeho parlamentu sa veľmi tesne nedostala strana Sloboda a Solidarita (4,92 %) (SaS), ktorá mala lídra kandidátky bývalého dlhoročného predsedu Richarda Sulíka. Strana nezvíťazila v žiadnej obci. 
Demokrati (4,68 %) sa taktiež tesne nedostali do Europskeho parlamentu. Strane sa, podobne ako SaS, darilo hlavne v mestách. Aspoň 5% dosiahli v každom krajskom meste. Demokrati zvíťazili v 2 obciach na východe Slovenska (Lesíček a Kecerovský Lipovec). Rovnaký regionálny efekt ako u Progresívneho Slovenska sa ukazuje aj pri výsledkoch Demokratov, kde bol dvojkou kandidátky bývalý policajný prezident Štefan Hamran. Aj on pochádza z Komárna a hovorí plynule po maďarsky. Demokrati, podobne ako PS, nadpriemerne mobilizovali na juhu Slovenska a Hamran tam získaval väčší pomer krúžkov ako v ostatných mestách a obciach. 
Maďarská aliancia (3,88%) zvíťazila v 371 obciach, ale aj v mestách Dunajská Streda (40,4%), Veľký Meder (50,7%), Komárno (28,3%), Štúrovo (34,8%), Šahy (33,7%), Fiľakovo (30,4%), Tornaľa (38%) a Kráľovský Chlmec (49,4%). Treba poznamenať, že vo všetkých týchto mestách bola veľmi nízka volebná účasť. Je to čisto regionálna strana ukotvená na juhu Slovenska. 
Debakel zažila koalícia SLOVENSKO-ZA ĽUDÍ (1,98%) Igora Matoviča, ktorá zvíťazila v 28 obciach na východe Slovenska. Ide o obce s prevažne rómskym obyvateľstvom.
Slovenská národná strana taktiež prekvapila nízkym výsledkom. Vyhrala v 2 obciach (Žakovce, Repejov).
Prednostné hlasovanie.
Najviac prednostných hlasov získal líder kandidátky Progresívne Slovensko a bývalý premiér Ľudovít Ódor (294 944 hlasov), na druhom mieste bol dvojka kandidátky SMERu-SD, Ľuboš Blaha (187 020 hlasov). Nad 100 000 hlasov získali tiež: Erik Kaliňák (Smer-SD, 151 860), Milan Uhrík (Republika, 133 949), Monika Beňová (Smer-SD, 131 126) a Veronika Cifrová Ostrihoňová (PS, 117 207 hlasov).
Volebná účasť na Slovensku bola 34,38%, najvyššia z doterajších piatich eurovolieb. Z krajov bola najvyššia účasť v Bratislavskom: 44,53%, najnižšia v Košickom: 28,33%. Najvyššiu účasť mal okres Bratislava I: 52,03% a najnižšiu okres Revúca: 22,50%.
Zvolení poslanci.
Vo voľbách bolo zvolených 15 poslancov Európskeho parlamentu z piatich politických strán.
Progresívne Slovensko získalo šesť mandátov, na prvom mieste skončil bývalý predseda vlády SR Ľudovít Ódor s 294 944 prednostnými hlasmi, so 117 207 preferenčnými hlasmi skončila druhá Veronika Cifrová Ostrihoňová zo 4. miesta kandidátky. Podpredseda europarlamentu Martin Hojsík získal 89 084 prednostných hlasov. Ľubica Karvašová s 65 835 prednostnými hlasmi skončila na štvrtom mieste. Michal Wiezik s 30 022 prednostnými hlasmi na piatom mieste a Lucia Yar so ziskom 16 974 preferenčných hlasov na šiestom mieste.
SMER-SD s druhým najväčším počtom hlasov získal 5 mandátov, ktoré obsadia podpredseda Národnej rady SR Ľuboš Blaha, ktorý získal 187 020 hlasov, Erik Kaliňák so 151 860 prednostnými hlasmi, Monika Beňová s 131 126 prednostnýcmi hlasmi, Judita Laššáková s 87 166 hlasov a Katarína Roth Neveďalová so ziskom 44 409 prednostných hlasov.
Z Republiky boli zvolení dvaja kandidáti a to Milan Uhrík so 133 949 preferenčnými hlasmi a Milan Mazurek so 71 656 hlasmi.
Za Hlas-SD sa do europarlamentu dostal jediný kandidát Branislav Ondruš s 42 423 prednostnými hlasmi z druhého miesta kandidátky.
Za KDH sa do europarlamentu dostala po druhýkrát Miriam Lexmann s 58 179 preferenčnými hlasmi.