Chrám svätého Mikuláša Sofijského

Chrám svätého Mikuláša Sofijského (), alebo Chrám svätého Mikuláša Nového Sofijského (), prípadne Chrám svätého Mikuláša Sofijského veľkomučeníka () je pravoslávny chrám z prelomu 19. a 20. storočia nachádzajúci sa v centrálnej časti mesta Sofia v oblasti Sofia v západnom Bulharsku. Kultúrna pamiatka národného významu. V chráme sa nachádzajú relikvie svätého Mikuláša Sofijského.
Lokalita.
Chrám sa nachádza v centrálnej časti mesta Sofia v rajóne Văzraždane () v blízkosti pamätníku Adrianopolského eposu v parku "Sveti Nikola"&gt; medzi ulicami "„Opălčenska“" (), "„Car Simeon“" (), "„Bregalnica“" () a "„Pirotska“" ()
Dejiny.
Rozhodnutie postaviť chrám zasvätený svätému Mikulášovi Sofijskému v blízkosti jeho obľúbeného miesta prijalo sofijské mestské zastupiteľstvo v priebehu roku 1895. Výstavba chrámu sa začala v roku 1896 a bola ukončená v roku 1900. Chrám bol vysvätený 3. decembra 1900.
V roku 1911 bol okolo chrámu založený park. V roku 1955 bol chrámu pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu. V rokoch 19661969 bol chrám vyzdobený freskami.
Charakteristika.
Chrám bol postavený v štýle bulharského národného romantizmu s prvkami secesie. Autorom projektu pre výstavbu bol architekt Anton Torňov.
Ide o trojloďovú baziliku krížovo-kupolového typ so zvýraznenou pozdĺžnou a priečnou osou lode. Priečna os je z vonkajšej strany zvýraznená z fasády mierne vystupujúcimi rizalitmi na severnej a južnej strane budovy. Rizality sú vo vrchnej časti zakončené trojuholníkovými frontónmi. Vo východnej oltárnej časti je budova zakončená tromi apsidami. Nad centrálnou časťou budovy, v mieste stretu pozdĺžnej a priečnej osi, sa nachádza kupola na tambure. V západnej časti chrámu sa nachádza predsieň. Nad predsieňou (na severnej a južnej strane) sa nachádzajú dve kruhové veže, ktoré sú dostupné schodiskom z južnej časti predsiene. Veže sú zakončené kupolami. Pred západným vchodom do predsiene chrámu sa nachádza portikus vo vrchnej časti formovaný baldachýnom. Podobné portiky sa nachádzajú aj pred južným a severným vchodom, ktoré vedú do naosu chrámu. 
Výzdoba fasády pozostáva zo striedajúcich sa radov kameňov a tehál s vlysmi zdobenými farebnou mozaikou, pričom tento typ výzdoby je odkazom na stredovekú bulharskú architektúru. 
Interiér.
V oltárnej časti chrámu sa nachádzajú tri prestoly. Centrálny je zasvätený svätému Mikulášovi Sofijskému, južný svätej Kataríne a severný svätej Maríne. Štvrtý prestol sa nachádza pri severnom vchode do chrámu a je zasvätený Ctihodnej Petke Tărnovskej. 
Ikonostas a chrámový mobiliár zhotovili rezbári Nestor Aleksiev a Lazar Aleksiev podľa návrhu architekta Antona Torňova a umelca Stefana Badžova. Výroba prebiehala v rokoch 19001912. Ikony pochádzajú zo začiatku 20. storočia a sú dielom akademických umelcov Stefana Ivanova, Ivana Mrkvičku, Stefana Badžova a Charalampiho Tačeva.
Ambón je dielom Genča Marangozova.
Chrám je vyzdobený freskami. Časť fresiek je z roku 1900, niektoré z roku 1912 a najväčšia časť pochádza z rokov 19661969. Autormi fresiek zo 60. rokov. 20. storočia sú umelci N. Rostovcev, K. Jordanov, G. Georgiev, G. Belstojnov a P. R. Pindev.
Patrocínium.
Chrám je zasvätený Mikulášovi Sofijskému, mučeníkovi Bulharskej pravoslávnej cirkvi, ktorý bol v roku 1555 z dôvodov viery (odmietnutie konverzie na islam) zavraždený skupinou Turkov v bývalej sofijskej štvrti "Jučbunar" (v lokalite "Tri kladenci"), v ktorej sa nachádza aj samotný chrám.
Chrámový sviatok sa slávi 17. mája.
Malé chrámové sviatky:
Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany.
Kategória: kultúrna pamiatka národného významu
Dátum zapísania do zoznamu kultúrnych pamiatok: 1955, štatút bol obnovený aj v roku 1988
Dôvod ochrany: architektonicko-staviteľská a umelecká hodnota budovy