Jozef Achilles Puchała

Jozef Achilles Puchała (* 18. marec 1911 Kosina, Poľsko – † 19. júl 1943, Borowikowszczyzna, dnes Bielorusko) bol poľský františkánsky mních z kláštora Ivianiec. Bol umučený a zabitý nacistami počas druhej svetovej vojny a blahorečený pápežom Jánom Pavlom II v roku 1999.
Život.
Raný život a štúdiá.
Jozef Puchała sa narodil 18. marca 1911 v obci Kosina v Poľsku. V ten istý deň bol aj pokrstený. Jeho rodičia boli František a Žofia, rodená Olbrychtová. Išlo o roľnícku rodinu, v ktorej dominovala katolícka a tradicionalistická výchova. Jozef mal sedem súrodencov.
Keďže miestny kňaz videl, že sa Jozef dobre učí, presvedčil jeho rodičov, aby ho poslali na štúdiá. Preto v roku 1924 vstúpil do nižšieho seminára vo Ľvove, ktorý spravovali františkáni. Ako 16-ročný bol v roku 1927 prijatý do rehole františkánov konventuálov. Noviciát začal v Lagiewniku v Krakove. V kláštore prijal 21. septembra 1927 rehoľné meno Achilles. V rokoch 1932 až 1937 študoval filozofiu a teológiu v Krakove. Dňa 22. mája 1932 zložil Achilles rehoľné sľuby. Vysvätený za kňaza bol 5. júla 1936. Po ukončení štúdia vstúpil Achilles do františkánskeho kláštora v Grodne. V roku 1939 sa stal druhým vikárom v Ivianieci v dnešnom Bielorusku.
Služba počas vojny.
Na začiatku 2. svetovej vojny bol Achilles v septembri 1939 z Ivianieca presunutý do farnosti sv. Márie Magdalény v neďalekej obci Pershai (), keďže tam nemali diecézneho kňaza. Po piatich mesiacoch mu pridelili pomoc – do farnosti prišiel Karol Herman Stepień, pretože farnosť zahŕňala asi päť tisíc veriacich. V ťažkých vojnových časoch sa Achilles staral o ľudí, rozdával jedlo alebo inú materiálnu pomoc a nevyžadoval peniaze za vysluhovanie sviatostí.
V Pershai vytvorili nacisti vojenskú stanicu. Hromadne zatýkali, lebo hľadali partizánov a ľudskú silu na práce v Nemecku. Achilles Puchała sa snažil o prepustenie zadržaných ľudí. Mnohí ľudia, vrátane detí a dievčat, boli jeho zásluhou ušetrení od pracovných táborov.
Operácia „Hermann“.
V Ivanieci v júni 1943 koordinovane prepadli miestni partizáni nemecký konvoj, ktorý smeroval na východný front. Z tohto dôvodu uskutočnili nacisti odvetnú operáciu „Hermann“, ktorej cieľom bolo rozbitie partizánskej skupiny v oblasti Kresov a ich zadržanie. Takto boli zadržaní viacerí vybraní obyvatelia malých obcí v regióne. Boli nahnaní do stodôl, ktoré následne podpálili. (Asi tucet dedín bolo v tomto regióne úplne vypálených.)
Do Pierszaja vstúpili príslušníci SS 19. júla 1943. Zatiaľ čo miestne obyvateľstvo (zhruba dvesto-tristo ľudí spolu s utečencami) bolo zhromaždené na námestí, obaja františkáni vraj dostali možnosť sa ukryť. Hoci mal Puchała príležitosť, rozhodol sa neutiecť a namiesto toho zostal so svojimi farníkmi, aby im mohol poskytovať duchovnú pomoc v nebezpečenstve smrti.
Najprv chceli nacisti zabiť všetkých zadržaných. Oddelili mužov od žien a nahnali ich do dvoch budov. K mužom sa pridal aj Achilles a Herman Stepień. Podľa niektorých svedectiev sa vraj kňazi pokúšali s Nemcami vyjednávať, avšak neúspešne. Po pár hodinách prišli policajti, ktorí nariadili vyviesť zadržaných. Nemci následne nahnali zajatcov do dediny Borowikowszczyzna. Achilles i Herman boli oddelení od ostatných a v ten večer zavraždení v stodole, ktorú následne podpálili. (V niektorých verziách boli kňazi zabití strelou do hlavy, v inej tomu predchádzalo kruté mučenie).
Vojaci sa potom obliekli do františkánskych habitov, vrátili sa do dediny a parodovali svätú omšu. Preživší pozbierali na druhý deň zuhoľnatené pozostatky a uložili ich do spoločnej truhly. Ich hrob je pri kostole v Pershai.
Uctievanie.
V roku 1999 ho vyhlásil za blahoslaveného pápež Ján Pavol II. v rámci 108 mučeníkov druhej svetovej vojny vo Varšave počas svojej apoštolskej cesty.
Podľa rímskeho martyrológia si na neho Rímskokatolícka cirkev spomína spolu s Hermanom Stępieńom 19. júla, v deň ich popravy. Spolu s ďalšími poľskými mučeníkmi je pripomínaný 12. júna.