Lev púšťový

Lev púšťový (iné názvy: lev kráľovský, lev plavý, lev, [najmä okrem mimoafrických populácií:] lev africký; lat. "Panthera leo") je cicavec z čeľade mačkovitých. Je to najväčší mäsožravec v Afrike a druhá najväčšia mačka na svete.
Vzhľad.
Lev sa od iných mačkovitých šeliem odlišuje krátkou priliehavou srsťou a koncom chvosta, kde má dlhú srsť. Už na prvý pohľad vidieť pohlavný dimorfizmus. Samce sa od samíc líšia mohutnou hlavou, krk a hruď majú pokrytú hrivou, ktorej farba sa odvíja od dominantnosti v skupine. Samce sú v priemere o 30 až 50% väčší ako samice.
Sfarbenie.
Srsť dospelého leva je plavo žltohnedá alebo červenohnedá. Hriva samcov býva tmavšia. Hriva samca slúži ako indikátor jeho stavu a samice si podľa toho vyberajú.
Hlas.
Rev samca môže mať až 114 decibelov. Slúži na komunikáciu na veľké vzdialenosti a vymedzovanie teritória. Samec aj samica majú podobný rev, ale samec má hlbší tón.
Výskyt.
Lev púšťový je rozšírený v savanách a stepiach Afriky na juh od Sahary, v ekosystéme Serengeti a v Národnom parku Gir v Indii. Obýva krajinu od 0 do (Mount Elgon a Mount Kenya). Neobýva človekom kultivovanú krajinu, vyprahlé púšte a husté dažďové pralesy.
V minulosti obýval územie od Balkánu smerom na Arabský polostrov až do stredu Indie a väčšinu územia Afriky.
Život leva.
Na rozdiel od ostatných mačkovitých šeliem sú levy veľmi sociálne a teritoriálne tvory. Aj keď netrávia všetok čas spolu, zdieľajú teritórium a správajú sa k sebe priateľsky. Svorku tvorí 2 až 18 dospelých samíc s mláďatami. Jeden alebo skupina samcov (až do 7) sa držia ďalej od samíc a ochraňujú svorku (niekedy aj viac ako jednu) a bránia ostatným samcom páriť sa s nimi. Samica sa dožíva 18 rokov a samec 16, v zajatí aj 27 rokov. Cez deň odpočívajú až 20 hodín a sú to najmenej aktívne mačky.
Potrava.
Žerú skoro všetky cicavce. Lovia hlavne antilopy, zebry, pakone, gazely, vodárky, žirafy, byvoly a mláďatá slona afrického, hrocha a gorily, keďže dospelé jedince sú pre leva priveľké a nebezpečné. Keď vo voľnej prírode nenájde potravu, môže zájsť až k obydliam ľudí. Lev sa pohybuje najmä v miestach, kde cíti potravu, aby ju mohol bezpečne uloviť. Lev patrí medzi najinteligentnejšie mačkovité šelmy po celom svete.
Zriedkavo sa objavuje aj kanibalizmus, hlavne keď samec zabije mláďa.
Lov.
Väčšinou lovia samice v skupinách s mladými levmi. Najradšej lovia v močarinách a v noci. Cez deň prepadávajú z úkrytu. Najskôr sa z úlovku nažerie samec, až potom samica a mláďatá. Ak je nedostatok potravy, mláďatá hynú ako prvé. Živia sa aj zdochlinami.
Svoju korisť behom dlho neprenasledujú. Keď ale bežia, vyvinú rýchlosť 48 až /h. Boli pozorované aj prípady, keď levy hrabali v norách a hľadali prasatá.
Mláďatá.
Samica je gravidná 100 až 120 dní. Táto levica odíde od skupiny. Potom si nájde skrýšu, kde porodí 1 až 7 mláďat (najčastejšie 3). 3 až 5 mláďat sa dožije 3 roky. Levica, ktorá kojí mláďatá, potrebuje denne skonzumovať až mäsa. Keď levica privedie svoje mláďatá do skupiny, ostatné levy ich prijmú medzi seba.
Poddruhy.
Delenie podľa Cat Classification Task Force 2017.
V roku 2017 Cat Classification Task Force zo skupiny Cat Specialist Group revidovala taxonómiu leva a na základe výsledkov niekoľkých fylogeografických štúdií o vývoji leva uznáva dva poddruhy, konkrétne:
Pokiaľ ide o vyhynuté taxóny, staršie sa napríklad lev americký ("Panthera atrox") a lev jaskynný ("Panthera spelaea") považovali za poddruhy leva púšťového ("Panthera leo"). Dnes sa ale obyčajne uvádzajú ako samostatné druhy. Pozri aj systém uvedený v článku Panthera (rod).
Staršie delenie poddruhy (okolo roku 2000).
Toto je staršie delenie aj so slovenskými názvami.
Údajný poddruh lev východoafrický (Panthera leo somaliensis) bol rozdelený medzi poddruhy P. l. azandica a P. l. nubicus. Údajný poddruh Panthera leo massaica bol rozdelený medzi poddruhy P. l. azandica a P. l. nubicus.
Staršie delenie na africký a ázijský poddruh.
V rokoch 2008 až 2016 Červený zoznam IUCN rozlišoval iba dva poddruhy: