Fyzickogeografické členenie Poľska

Fyzickogeografické členenie Poľska resp. fyzickogeografická regionalizácia Poľska je členenie resp. regionalizácia územia Poľska z hľadiska fyzickej geografie.
Dejiny fyzickogeografického členenia Poľska.
Prvé pohľady na fyzickogeografické členenie sa objavili v diele Jana Długosza. Výrazné oživenie v tejto oblasti nastalo na prelome 19. a 20. storočia, keď svoje práce na túto tému publikovalo veľa geografov, o. i. Stanisław Staszic, Wincent Pol, Antoni Rehman, Wacław Nałkowski, Stanisław Lencevicz alebo Ludomir Sawicki. Každý z nich mal vlastnú koncepciu členenia Poľska na fyzickogeografické regióny.
Zmena štátnych hraníc Poľska po Druhej svetovej vojne spôsobila, že bolo potrebné riešiť otázky a problémy spojené s fyzickogeografickým členením štátu. Tento problém bol vznesený v roku 1946 na 1. Celopoľskom geografickom zjazde.
Najviac sa o riešenie tejto problematiky zaslúžil Jerzy Kondracki. Počiatky jeho práce siahajú do roku 1955, keď publikoval v Przeglądu Geograficznom článok "Problematyka fizycznogeograficznej regionalizacji Polski". Kondrackého práca je postavená na desatinnom číslovaní fyzickogeografických oblastí sveta, navrhnutom v roku 1964 na Medzinárodnom geografickom kongrese v Londýne. Návrh regionalizácie Poľska bol upravený o dva roky neskôr na medzinárodnom sympóziu zorganizovanom Polským Towarzystwom Geograficznym a Katedrou fyzickej geografie Varšavskej univerzity. V roku 1987 boli po doplnení a opravách názvy regiónov štandardizované Komisiou na ustálenie názvov sídiel a fyziografických objektov pri Úrade rady ministrov a v oficiálnom vydavateľstve boli publikované "Nazwy Geograficzne Rzeczypospolitej Polskiej" (1991).
K malým úpravám fyzickogeografického členenia došlo o niekoľko rokov neskôr na mape "Regiony fizycznogeograficzne" autorov Jerzyho Kondrackého a Andrzeje Richlinga, ktorá bola publikovaná v atlase "Atlas Rzeczypospolitej Polskiej" (1993-1997, Varšava: Główny Geodeta Kraju).
Členenie podľa Kondrackého je čisto vedecké a v niektorých prípadoch sa odchyľuje od bežne používaných vymedzení regiónov (chýba napr. Mazovská nížina, Veľkopoľská nížina alebo Pojezierze Suwalskie). Preto chcel Jerzy Kondracki vypracovať aj verziu svojho členenia pre obyčajných ľudí a predovšetkým vhodnú pre školy. Náhla smrť mu však nedovolila tento zámer uskutočniť.
Kondrackého členenie je jediné komplexné členenie Poľska, ktoré prijíma širšia obec poľských geografov. Treba pamätať na to, že takéto výsadné postavenie má len v Poľsku, lebo susedné štáty majú svoje vlastné uprednostňované členenia. Tieto členenia sú neraz odlišné od poľského, a to aj v hraničnej oblasti; príkladom môže byť rôzne členenie Beskýd podľa Kondrackého a podľa slovenského geomorfologického členenia alebo rôzne členenie Beščad (Biesczczady) podľa Kondrackého a podľa ukrajinského členenia.
Fyzickogeografické členenie Poľska podľa J. Kondrackého (a A. Richlinga).
Nasledujúce členenie vychádza z práce Jerzyho Kondrackého a úprav Andrzeja Richlinga. Zahŕňa fyzickogeografické jednotky týchto úrovní:
Členenie je nasledovné:
Fyzickogeografické členenie Poľska podľa V. Krála.
1. Hercynská stredná Európa
2. Karpaty a okolité panvy
3. Východoeurópska nížina [členenie poľskej časti Východoeurópskej nížiny nie je v knihe spracované]