Semester

Semester (zastarano aj: beh) je polročné študijné obdobie (obdobie výučby) na vysokej škole ukončené spravidla splnením predpísaných zápočtov a skúšok, prípadne odovzdaním vyhovujúcej semestrálnej práce či získaním požadovaného počtu kreditov. Je to časť akademického roka. Na Slovensku a v Česku sa rozlišuje zimný a letný semester.
V Česku rozdelenie výučby na semestre (príp. trimestre) používajú aj terciálne nevysokoškolské školy nazývané vyššie odborné školy.
Etymológia.
Slovo semester pochádza z nemeckého podstatného mena Semester (starší tvar: Semestre), ktoré bolo vytvorené z latinského prídavného mena semestris (=šesťmesačný, polročný) ako nemecký novotvar v 16. storočí (prvý doklad 1515) resp. podľa starších zdrojov až v 18. storočí. Zdroje sa rozchádzajú o podrobnostiach vzniku nemeckého slova Semestre z latinského semestris: Uvádza sa, že prechodným tvarom bolo stredolatinské podstatné meno semestre (=polrok, 6 mesiacov) alebo spojenie semestre tempus (=šesťmesačné obdobie) alebo, že východiskový tvar bolo latinské cursus semestris (=šesťmesačné obdobie). Z nemčiny sa slovo začiatkom 19. stor. dostalo aj do angličtiny (v tvare semester).
Vývoj právnej úpravy na Slovensku.
Od mája 1966 do augusta 1980 platila vyhláška č. 25/1966 Zb., podľa ktorej platilo (§ 3) toto: 
„(1) Na všetkých vysokých školách a fakultách začína sa školský rok 1. októbra a končí sa 30. septembra; rozdeľuje sa na zimný a letný semester. (2) V každom semestri je 15 výučbových týždňov, na ktoré nadväzuje 4-týždňové obdobie, v ktorom sa nevyučuje, a ktoré je určené predovšetkým na samostatné štúdium. Ustanovený počet výučbových týždňov sa nevzťahuje na posledný semester štúdia, ktorý môže učebný plán upraviť diferencovane. (3) Hlavné prázdniny sú 8 týždňov, prázdniny počas školského roka sú maximálne 3 týždne...(4) Zvyšujúce 3 týždne v roku sa využívajú podľa dispozícií dekana na odbornú prax, exkurzie, skúšky a pod. (5) Podrobnejšiu úpravu časového plánu školského roka určí dekan.“
Od septembra 1980 do júna 1990 platila vyhláška č. 105/1980 Zb., podľa ktorej platilo (§ 7) toto:
„(1) Školský rok sa rozdeľuje na zimný semester, letný semester a obdobie hlavných prázdnin. Začiatok výučby a začiatok hlavných prázdnin určuje ministerstvo školstva. (2) Časový plán školského roku určí dekan; ak sa koná výučba študijného odboru na viacerých fakultách, určia časový plán dekani týchto fakúlt jednotne. (3) V každom semestri denného štúdia je pätnásť výučbových týždňov, na ktoré v zimnom semestri nadväzuje šesťtýždňové obdobie určené na skúšky a jeden týždeň prázdnin a v letnom semestri päťtýždňové obdobie určené na skúšky (ďalej len „skúšobné obdobie“). Hlavné prázdniny trvajú osem týždňov...(4) Zostávajúce dva týždne školského roku určí dekan na uskutočňovanie odbornej praxe alebo spoločensko-politickej praxe, na exkurzie a pod.“ Zimný semester trval spravidla od septembra do januára a letný od februára do júna.
Od júla 1990 do 19. novembra 1996 nebola organizácia školského roka výslovne upravená, pretože nový zákon o vysokých školách (zákon č. 172/1990 Zb.) ani jeho vykonávacie predpisy neobsahoval(i) príslušné výslovné ustanovenie. Až novelou spomínaného školského zákona účinnou od 20. novembra 1996 bol do zákona pridaný stručný text (§ 18), ktorý spolu s celým zákonom platil až do marca 2002:
„Školský rok sa začína 1. septembra bežného roka a končí sa 31. augusta nasledujúceho roka. Organizáciu školského roka určuje štatút fakulty alebo štatút vysokej školy, ak sa vysoká škola nečlení na fakulty.“
Od apríla 2002 dodnes platí nový zákon o vysokých školách (zákon č. 131/2002 Z. z.), podľa ktorého platí (§ 61) toto: „(1) Akademický rok sa začína 1. septembra bežného roka a skončí sa 31. augusta nasledujúceho roka. (2) Štúdium v jednom akademickom roku sa môže členiť na dva semestre alebo tri trimestre. Konkrétne členenie štúdia si každá vysoká škola určuje vo svojom štatúte.“