Administratívna kultúra

Administratívnu kultúru možno vo všeobecnosti chápať ako vzorec hodnôt, postojov, presvedčení a predispozícií charakterizujúcich administratívny systém ako verejnej tak súkromnej sféry. Každému administratívnemu systému prináleží určitá kultúra, ktorá nie je všade rovnaká a preto sa administratívne systémy medzi sebou môžu líšiť. Administraítvnu kultúru má aj každá organizácia, ktorá je súčasťou administratívneho systému, pričom sa vyskytuje vo forme nepísaných pravidiel, či hodnôt. Ide teda aj o istú víziu, analýzu alebo interpretáciu správania sa v organizáciach a medzi organizáciami (vzťahy medzi kolegami, medzi internými jednotkami v organizácii, k verejnosti, atď).
Administratívna kultúra podľa Dwivediho:
Administratívna kultúra, jej typy a verejná politika.
Administratívnu kultúru má každý štát. Dôležitý prvok administrácie zohráva práve štátna správa a štát ako organizácia, ktorá je na vrchole štruktúry administratívneho systému, pričom sa snaží rozhodovať čo najlepšie v jeho prospech. To správne rozhodovanie závisí od administratívnej kultúry v štáte, pričom ju zároveň aj ďalej formuje v rôznych oblastiach spoločnosti. Administratívnu kultúru ovplyvňuje najviac politická kultúra a politický systém a tiež subkultúry ako účtovníci, právnici, ekonómovia, diplomati, vedci atď.
Administratívna kultúra je tiež ovplynená politickým systémom a je kultúrou nie jednotlivých politických úradov, ale samotnej verejnej správy. Peters rozlišuje pať typov administratívnej kultúry, pričom prvé tri platia vo vyspelých demokratických krajinách a zvyšné dve nie sú v dostatočne rozvinutej demokracii:
Aj individuáli môžu byť súčasťou rozhodovania o administratívnej kultúre, pričom majú istý vplyv na implementáciu verejných rozhodnutí. Príkladom by mohlo byť Japonsko, ktoré má veľmi rozvinutú administratívnu kultúru a jej hlavným cieľom je zameriavanie sa na etiku v organizácii a spoluprácu s inými organizáciami. Dôležitou súčasťou rozhodovania v Japonsku je však poznanie jeho kultúry, pretože bez nej by žiadne rozhodnutie nebolo adekvátne.
Administratívna kultúra na Slovensku je založená na určitej postupnosti od minulosti do súčasnosti. Keďže Slovensko bolo súčasťou Rakúsko-Uhorska, ktorého administratívny systém bol založený na silnej byrokratickosti, tak aj jeho administratíva nemala inú podobu. Neskôr sa začala do popredia dostávať demokracia, na čele s volenými parlamentnými zástupcami, ktorí riadia administratívu v mene ľudu. Avšak na Slovensku sme v minulosti mali komunistický režim s vládnucim postavením jednej strany, pre ktorý je typický administratívny systém kultúry. Po revolúcii sa vrátila demokracia s byrokratickou administratívnou kultúrou. Vláda zvolená v roku 2010 vo svojom programovom vyhlásení načrtla zmeny byrokracie na Slovensku a to tak, že je spájaná s konkrétnymi osobami, politickou motiváciou na jednej strane a politickou mocou na druhej strane. Možno zhrnúť, že od minulosti do súčasnosti si Slovensko prešlo viacerými administratívnymi kultúrami, no dnes prevažuje byrokratický typ, ktorý môže mať prvky participačnej administratívnej kultúry. 
Prístupy administratívnej kultúry.
Existujú tri základné prístupy administratívnej kultúry, ktoré sú založené na spoločných hodnotách ako sloboda, výkonnosť a zodpovednosť:
Tieto prístupy poukazujú na spoločné hodnoty administratívnych kultúr vytýčené v etike, morálnosti a religiozite administratívneho systému. Napríklad administratívna kultúra systému organizácií menej rozvinutých štátov sa bude práve týchto prístupov držať pri vytváraní noriem v štáte, ktoré budú ovplyvňovať aj hodnoty a pravidlá správania sa spoločnosti.