burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
H&amp;M

Hennes &amp; Mauritz AB (prevádzkované pod skratkou H&amp;M) je švédska odevná spoločnosť, známa najmä pre jej lacné a módne produkty. Spoločnosť bola založená vo Västerås, Švédsko, v roku 1947 Erlingom Perssonom, avšak vtedy predávali iba ženské oblečenie a spoločnosť sa volala Hennes - švédsky výraz pre "jej". V roku 1968 získal Persson priestory na prevádzkovanie a zásoby štokholmského obchodu s loveckým vybavením Mauritz Widforss. Táto zásoba zahŕňala mužské oblečenie, čo vyzvalo Perssona, aby obchod rozšíril aj o mužské oblečenie. Následne premenoval obchod na Hennes &amp; Mauritz, neskôr skracované na H&amp;M. H&amp;M má viac než 1300 obchodov v 29 krajinách a viac ako 60 000 zamestnancov. Stefan Persson, Erlingov syn, sa stal v roku 1999 výkonným riaditeľom a v roku 1998 predsedom.
V novembri 2005 sieť H&amp;M uviedla na trh kolekciu od Stelly McCartey a v novembri 2006 kolekciu od avantgardných holandských dizajnérov "Viktor &amp; Rolf". H&amp;M zahájila spoluprácu s Madonnou v marci 2007 a tiež v roku 2007 s Kylie Minogue v Šanghaji v Číne. V roku 2013 podpísala H&amp;M zmluvu aj s americkým rapovým zoskupením ASAP Mob.
Na jar 2007 bol otvorený prvý obchod H&amp;M na Slovensku, a to v Avion Shopping Park v Bratislave. Ďalšie pobočky sa nachádzajú v bratislavských obchodných centrách Aupark, Eurovea, Bory Mall a na Obchodnej ulici. Ďalej sú predajne v košickej Optime, Tescu a Auparku. Ostatné predajne sa nachádzajú v Nitre, Trenčíne, Liptovskom Mikuláši, Poprade, Prievidzi, v Europa Shopping Center v Banskej Bystrici, v OC Galéria v Lučenci, v OC Diturria v Leviciach, v Madarase v Spišskej Novej Vsi, v City Arene a City Parku v Trnave, v OC Dubeň a Aupark v Žiline, v OC Galeria (PRIOR) Martin, v Eperia Shopping Mall a OC Novum v Prešove a Dunajskej Strede v Tesco.
Kritika.
Spoločnosť bola novinármi obvinená z greenwashingu ohľadom zbieraného oblečenia. H&amp;M sľubuje, že o vyzbierané oblečenie sa postará ekologicky. Zistilo sa, že desať kusov nového a čistého oblečenia najprv cestovalo zo Švédska do troch triediacich centier v Nemecku. Potom boli odoslané rôzne po celom svete. Tri odevy odišli do Beninu, Nigérie a Indie. Dva kusy odišli do Rumunska. Dva boli zničené a pomleté na vlákna. Celkom tak desať kusov oblečenia prešlo trasu jedenapolkrát okolo Zeme. V Ghane oblečenie vytvára bezprecedentnú ekologickú katastrofu H&amp;M je jeden z piatich najväčších dovozcov odpadu. Tri triediace centrá v Nemecku za prvý polrok 2023, podľa colných údajov odoslali do Ghany, minimálne milión kusov oblečenia.
Jur

Jur môže byť:
Carte du Ciel

Carte du Ciel () bol medzinárodný projekt zmapovanie pozícií miliónov hviezd — všetkých hviezd do 11 až 12 magnitúdy. V angličtine bol projekt známy pod názvom Astrographic Chart. Je to pásmový katalóg, ktorý obsahuje pravouhlé súradnice hviezd a ktorý má 18 zón od -90° do +90° v deklinácii na základe pozorovaní z rokov 1890-1950.
Cas

Cas môže byť:
Cassiniho delenie

Cassiniho delenie alebo Cassiniho medzera je tmavá medzera medzi vnútornou a vonkajšou časťou Saturnovho prstenca, viditeľná ďalekohľadom. Objavil ju G. D. Cassini v roku 1675. Jej šírka je a oddeľuje prstenec A od prstenca B. Je to najvýraznejší rys Saturnových prstencov a je pozorovateľné aj malým ďalekohľadom zo Zeme.
Dôvodom vzniku Cassiniho medzery je gravitačné pôsobenie veľkých saturnových mesiacov, hlavne Mimasa a tiež častíc v prstenci B. To nedovolí drobným telesám, z ktorých sú prestence zložené, zhromažďovať sa v Cassiniho medzere. Napriek tomu sa aj v medzere nachádzajú nejaké častice (aj keď s oveľa menšou hustotou ako v hlavných prstencoch), ktorých súhrnná hmotnosť je odhadovaná na 0,5 x 1018 kg. Delenie sa rozprestiera vo výškach 117 400 až 121 900 nad hornou hranicou Saturnových oblakov.
Cassiopeia B

Cassiopeia B je zdroj rádiového žiarenia, identifikovaný ako hmlovitý zvyšok supernovy typu I. Objavil ho Tycho Brahe v roko 1572. Zdroj rtg žiarenia 2U 0022+63.
Celostat

Celostat je pomocný prístroj na pozorovanie Slnka. Skladá sa z hlavného a pomocného zrkadla. Rovina hlavného zrkadla sa otáča okolo polárnej osi neúplnej paralaktickej montáže polovičnou rýchlosťou zemskej rotácie, pretože pri otáčaní zrkadla odrazený zväzok svetelných lúčov sa otáča dvojnásobnou rýchlosťou. Z hlavného zrkadla sa slnečné lúče odrážajú na pomocné pevné zrkadlo, z ktorého možno lúče odraziť ľubovoľným smerom, obyčajne vodorovne (horizontálny celostat) alebo zvisle (vertikálny celostat, slnečná veža), do objektívu ďalekohľadu. Obraz Slnka získaný pomocou celostatu sa na rozdiel od obrazu získaného heliostatom počas pozorovania neotáča okolo svojho stredu.
Centaurus X-3

Centaurus X-3 je pulzujúci zdroj röntgenového žiarenia 4U 1118-60, opticky stotožnený so zákrytovou premennou hviezdou (obežná perióda 2,087 d, zákryt zdroja röntgenového žiarenia trvá 0,488 d). Optická zložka je obor alebo nadobor spektrálneho typu B0 (Krzeminského hviezda). Vzdialenosť sústavy od nás je 5 - 10 kpc. Zdrojom röntgenového žiarenia je pravdepodobne rotujúca neutrónová hviezda s hmotnosťou 0,65 - 0,83 Mסּ. Doba obehu Centaurus X-3 sa zmenšuje o zlomok 10-3 až 10-5 za rok, po 1000 rokoch by mal preto zdroj dopadnúť na hlavnú hviezdu.
Central Bureau of the International Polar Motion Service

Central Bureau of the International Polar Motion Service je ústredie pre medzinárodnú službu pohybu pólu, založené v roku 1895, teraz začlenené do FAGS (Federation of Astronomical and Geophysical Services). Presná poloha pólu sa určuje na základe pozorovaní fotografickým zenitovým ďalekohľadom, uskutočňovaných na 35 observatóriách v 20 štátoch (International Polar Motion Service).
Centrálna absorpcia

Centrálna absorpcia je absorpcia v strede emisnej čiary, vznikajúca v dôsledku samoabsorpcie. Pri centrálnej absorpcii teplota vnútri zdroja klesá smerom k pozorovateľovi a vrstvy nižšej teploty pohlcujú žiarenie teplejších vrstiev.
Centrovanie ďalekohľadu

Centrovanie ďalekohľadu je zjednotenie optických osí okulára a objektívu, prípadne ďalších pomocných zrkadiel alebo korekčných šošoviek.
Cerebros Deep Space Station

Cerebros Deep Space Station je rádioastronomické observatórium v Španielsku (-4°22'; +40°27,2'; 789 m), zamerané na sledovanie umelých kozmických telies (25,9 m parabolický rádioteleskop) v spolupráci s observatóriom Goldstone Complex.
Cerro Tololo Inter-American Observatory

Cerro Tololo Inter-American Observatory je observatórium na vrchu Cerro Tololo v čilských Andách, 480 km severne od Santiaga (-70°48,9'; -30°9,9'; 2 399 m). Riadiace centrum je v La Serene na pobreží Tichého oceána, 55 km severozápadne od observatória. Observatórium riadi spoločne AURA a čilská národná univerzita. Založené bolo v roku 1967. Pracuje v oblasti fotoelektrickej fotometrie, spektroskopie, spektrofotometrie, priamej fotografie hviezd a slabých objektov.
Vybavenie: 400 cm (od roku 1976), 366 cm, 150 cm, 100 cm a 90 cm reflektor, 61/213 cm Curtisova-Schmidtova komora. Prístroje môžu používať astronómi z celého sveta.
Cih

Cih (čín. "Tsih" – bič) alebo Gamma Cassiopeiae (γ Cas, γ Cassiopeiae) je novám podobná hviezda, v súčasnosti najjasnejšia hviezda v súhvezdí Kasiopeja. Má zdanlivú jasnosť 2,59m. Cih je od Zeme vzdialený 620 ly.
Tento obor spektrálneho typu B0, triedy svietivosti IV je 17-násobne hmotnejší ako Slnko. Už v tridsiatych rokoch dvadsiateho storočia upútal na seba pozornosť zmenami spektra, sprevádzanými taktiež zmenami jasnosti medzi 1,6 a 3,0 mag. Svoju jasnosť mení vplyvom pulzácií plynového obalu v rozpätí 10 až 18 polomerov Slnka. Cih má plynovú obálku, ktorej rozmer dosahuje 2 500 slnečných priemerov. Zmeny jasnosti sú nepredvídateľné. Hviezda je zdrojom röntgenového žiarenia. 
Cih bola prvou hviezdou, v spektre ktorej objavil Angelo Secchi v roku 1886 jasné emisné čiary. Stala sa tým prototypom takzvaných Be (B emisných) hviezd.
Na oblohe vo vzdialenosti 2,4" od seba má sprievodcu, hviezdu zdanlivej jasnosti 11m.
Cincinnati Observatory

Cincinnati Observatory je observatórium v Cincinnati, štát Ohio, USA (-84°25,4'; +39°8,3'; 247 m). Jedno z najstarších observatórií v USA, založené v roku 1844.
Vybavenie: 40 cm Clarkov refraktor.
Ciolkovského rovnica

Ciolkovského rovnica je rovnica vyjadrujúca v mechanike pohybu rakety v bezsilovom poli vzťah medzi rýchlosťou rakety formula_1 a efektívnou výtokovou rýchlosťou formula_2 plynov: formula_3, kde formula_4 je začiatočná hmotnosť rakety (pri štarte) a formula_5 hmotnosť rakety počas horenia paliva v čase formula_6 a formula_7 je prirodzený logaritmus.
Ak formula_8, kde formula_9 je konečná hmotnosť (po vyhorení paliva), Ciolkovského rovnica sa označuje za Ciolkovského vzorec a pomer formula_10 sa nazýva Ciolkovského číslo.
Observatoire de Cointe

Observatoire de Cointe je astrofyzikálne observatórium v Liége, Belgicko (+5°33,9'; +50°37,1'; 127 m).
Zameranie: spektroskopický výskum hviezd, teória hviezdnych atmosfér a fyzika komét.
Vybavenie: 45/62 cm Schmidtova komora a iné.
Committee on Data for Science and Technology

Committee on Data for Science and Technology, skratka CODATA, je interdisciplinárna komisia Medzinárodného výboru pre vedu (ICSU) zriadená v roku 1966. Jej cieľom je zlepšovať zber, ukladanie a kritické vyhodnocovanie
údajov dôležitých pre vedu a technológiu.
V roku 1969 komisia vytvorila pracovnú skupinu pre konštanty (TGFC). Jej cieľom je poskytovať medzinárodne akceptované hodnoty fundamentálnych fyzikálnych konštánt vrátane smerodajných odchýlok. Prvý súbor CODATA bola vydaná v roku 1973 a následne v rokoch 1986, 1998, 2002, 2006, 2010 a 2014.
Odporúčané hodnoty fyzikálnych konštánt publikuje Národný inštitút štandardov a technológie.
Publikácie a konferencie.
CODATA podporuje Data Science Journal a spolupracuje na veľkých dátových konferenciách ako SciDataCon a International Data Week.
V októbri 2020 CODATA spoluorganizuje medzinárodné sympózium FAIR spolu s iniciatívou GO FAIR s cieľom poskytnúť fórum pre pokrok v medzinárodnej a medziodborovej konvergencii okolo FAIR. Podujatie spojí globálnu dátovú komunitu so záujmom kombinovať údaje naprieč doménami pre množstvo výskumných problémov - vrátane hlavných globálnych výziev, akými sú napríklad problémy súvisiace s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja. Výsledky budú priamo prepojené s programom CODATA Decadal Program 
Data for the Planet: zabezpečenie toho, aby údaje fungovali pre veľké výzvy viacerých domén, a s vývojom komunity GO FAIR smerom k internetu údajov a služieb FAIR..
Arthur Holly Compton

Arthur Holly Compton (* 10. september 1892, Ohio, USA – † 15. marec 1962, Berkeley, Kalifornia) bol americký fyzik.
Stal sa známym najmä objavom rozptylu a predĺženia vlnovej dĺžky svetla pri zrážke fotónov s elektrónmi (Comptonov jav, 1923). Za tento objav dostal roku 1927 Nobelovu cenu.
Funkcionalizmus (sociológia)

Funkcionalizmus je v sociálnych vedách, najmä sociológii, etnológii a sociálnej antropológii, smer zdôrazňujúci vzájomnú závislosť inštitúcií a javov spoločnosti a ich vzájomné pôsobenie pri zachovávaní sociálnej a kultúrnej jednoty. 
Teoretické východiská pochádzajú z diela E. Durkheima. Smer sa presadil v 20. - 40. rokoch 20. storočia v Európe v oblasti antropológie (Bronisław Malinowski, A.R. Radcliffe-Brown), neskôr sa rozšíril aj do USA v oblasti sociológie (Talcott Parsons). 
Britský funkcionalizmus v antropológii.
Symbolicky funkcionalizmus vznikol v roku 1922, kedy nezávisle od seba vyšli základné knihy Malinowského a Radcliffa-Browna. Funkcionalizmus prekonal dovtedy dominujúci evolucionizmus a ostrou kritikou vystúpil proti difuzionizmu. Nadviazal na evolucionizmus a pozitivizmus (Durkheim). Neskôr sa funkcionalizmus rozdelil na klasický funkcionalizmus (funkcionalizmus v užšom zmysle), ktorého predstaviteľom bol Malinowski a štrukturálny funkcionalizmus, ktorého hlavou bol Brown. 
Základnými kameňmi tohoto nového prístupu boli:
1. empirické poznatky
2. systémovosť
3. inštrumentálnosť
4. funkcionálnosť
5. synchrónny prístup
6. pojem inštitúcia
Prelomový prínos bol v nahliadaní na kultúru, ktorú videli ako harmonický vyvážený, stabilný celok za predpokladu, že sa vyvíja bez väčších výkyvov. Každý zásah zvonku pokladali za narušenie harmonického vývoja. Kultúru chápu inštrumentálne, ako nástroj ľudí, ktorý im slúži na uspokojovanie ich potrieb a prežitie v prírodnom prostredí. Obrátili pozornosť na funkcie javov. Predpokladali, že každá funkcia je pozitívna pre celok, pričom existovať môže na dvoch úrovniach, ako zjavná, čiže uvedomelá alebo ako skrytá, neuvedomelá.
Kultúru skúma ako živý, funkčný organizmus, zameriava pozornosť najmä na súčasné javy, upúšťa od historickej orientácie (synchrónna analýza).
Nedostatky vtedajšieho funkcionalistického prístupu vidíme dnes predovšetkým v jeho ahistorickosti. Z tohoto dôvodu bol neželaný v socialistických vedách a marxizme. Jeho predpoklad o pozitívnej funkcii a funkčnosti každého javu bol taktiež nesprávny- ukázalo sa, že existujú aj javy disfunkčné. Jeho dôraz na empirickosť bol extrémny, zanedbávali sa teoretické úvahy. Naproti tomu prínosom bola požiadavka terénnych výskumov. Nový náhľad na kultúru, ako integrovaný celok, ktorého jednotlivé prvky sú na sebe závislé a navzájom sa ovplyvňujú- každý prvok v systéme slúži k zachovaniu celku. Progresívna bola požiadavka zasadzovania jednotlivých javov do širšieho kontextu.
Connaissance des Temps

Connaissance des Temps je astronomická ročenka, ktorú prvýkrát zostavil v roku 1679 J. Picard v Ústave pre miery v Paríži.
Córdoba Astronomical Observatory

Córdoba Astronomical Observatory je observatórium v Córdobe, Argentína (-64°11,8'; -31°25,3'; 434 m), založené roku 1871.
Zameranie: fotometrický a spektrálny výskum premenných hviezd, astrometria, výskum komét. V minulosti sa preslávilo najmä katalógom pozícií 600 000 hviezd južnej oblohy (Córdoba Durchmusterung).
Vybavenie: 72 cm reflektor, 33 cm refraktor. Observatórium má vysunutú stanicu na vrchu Bosque Alegre v Sierre Chicao, 24 km juhozápadne od Córdoby (-64°32,8'; -31°35,9'; 1 250 m), na ktorom je od roku 1942 v činnosti 154 cm reflektor.
CORSA

CORSA alebo Cosmic Radiation Satellite je japonská umelá družica Zeme zameraná na výskum kozmického žiarenia, vypustená 21. februára 1979 na obežnú dráhu s perigeom 541 km, apogeom 572 km a sklonom 29,9°. Hmotnosť 96 kg.
COS B

COS B (Celestial Observation Satellite) je astronomická družica so stabilizovanou rotáciou 10 otáčok za min, určená na detekciu γ žiarenia s energiou 25-1 000 MeV. Vypustená 9. augusta 1975 na dráhu s perigeom 442 km, apogeom 99 002 km, sklonom 90,3° a obežnou dobou 2 203,9 min. Hmotnosť 277,5 kg.
Culgoora Solar Radio Observatory

Culgoora Solar Radio Observatory je austrálske rádioastronomické observatórium v Narrabri, Nový Južný Wales (+149°33,7'; -30°18,9'; 217 m), ktoré sa zameriava na výskum aktívnych oblastí Slnka.
Vybavenie.
Pri Culgoora Solar Radio Observatory bude postavená hlavná zložka austrálskej sústavy rádiových ďalekohľadov (Australia Telescope).
Cygnus A

Cygnus A je rádiová galaxia v súhvezdí Labuť, najsilnejší mimogalaktický zdroj rádiového žiarenia 3C 405. Jeho intenzita sa rovná rádiovému žiareniu Slnka, i keď je vzdialený od Zeme 215 Mpc. Zdrojom žiarenia sú dve oblasti s rozlohou asi 60 tisíc ly, symetricky umiestené na protiľahlých stranách galaxie zdanlivej jasnosti 17,9m vo vzdialenosti 130 tisíc ly od nej. Rádiové žiarenie vzniká najpravdepodobnejšie synchrotrónovým procesom pri explóziách v dvojitom jadre galaxie. Galaxia produkuje každú sekundu 2.1037 J v optickej oblasti a 4,4.1037 J v rádiovej oblasti žiarenia. Je to jediný známy prípad, keď intenzita rádiového žiarenia galaxie je väčšia ako intenzita svetelného žiarenia. Cygnus A je súčasne zdrojom röntgenového žiarenia 4U 1957+40.
Cygnus X-3

Cygnus X-3 je röntgenová dvojhviezda s periódou 4,8 hod. Kompaktná zložka je neutrónová hviezda so silným magnetickým poľom. Je zdrojom častíc kozmického žiarenia. Vzdialenosť od Zeme 10 kpc.
Je to jedna zo silnejších röntgenových dvojhviezd na oblohe. Často sa považuje za mikrokvazár a verí sa, že ide o kompaktný objekt (čierna diera alebo neutrónová hviezda) v binárnom systéme, ktorý ťahá prúd plynu od obyčajného hviezdneho spoločníka. Je to jediná známa röntgenová dvojhviezda obsahujúca Wolfovu-Rayetovu hviezdu. Je vizuálne neviditeľná, ale možno ju pozorovať na rádiových, infračervených, röntgenových a gama vlnových dĺžkach.
Large Area Telescope (LAT) detegoval trysky gama žiarenia. Sporadicky produkuje aj rádiové trysky.
Óšima (ostrov)

Óšima je ostrov vulkanického pôvodu, nachádzajúci sa v súostroví Izu v Pacifiku, asi juhozápadne od polostrova Izu a asi juhovýchodne od Tokia, pod ktorého správu patrí. Je to najsevernejšie umiestnený ostrov súostrovia Izu. Má rozmery 11 ×  (najväčší ostrov súostrovia), najvyšší bod je troskový kužeľ "Mihara", počet obyvateľov je 9 058. Prakticky celý ostrov Óšima je tvorený masívnym stratovulkánom, ktorého vrchol je ukončený širokou kalderou.
V rámci kaldery sa nachádza asi 40 troskových kužeľov, usporiadaných pozdĺž dvoch paralelných zlomových systémov v smere severozápad-juhovýchod. Stratovulkán je tvorený prevažne bazaltami, vulkanická aktivita je zaznamenaná od 7. storočia. Posledná väčšia erupcia sa odohrala v roku 1986, keď bolo evakuovaných asi 12 000 ľudí. Láva bola vyvrhovaná až do výšky a prachovo-popolový mrak dosiahol výšku . Takéto veľké explozívne erupcie plínijského typu sa opakujú každých 100150 rokov.
Ostrov je súčasťou národného parku Fúdži-Hakone-Izu a je obľúbenou turistickou destináciou. Vrcholový kráter je miestom, kde japonská vláda pochová Godzillu v filme The Return of Godzilla, a taktiež miestom, kde sa opätovne dostane na povrch (film Godzilla vs. Biollante).
V 444 Cygni

V 444 Cygni je spektrálna a súčasne zákrytová dvojhviezda HD 193576 s periódou 4,21 d. Jej dve zložky sú spektrálneho typu WN6 a B1 a polomer o 6-násobok, resp. o 2-násobok prevyšuje polomer Slnka.
V 1016 Cygni

V 1016 Cygni je symbiotická premenná hviezda (eruptívna premenná hviezda). V rokoch 1964-1965 sa zjasnila o 4m, pričom sa uvoľnila jej obálka. Môže ísť o tvorbu planetárej hmloviny. Pred zjasnením mala spektrum typu M.
Robert Laurel Crippen

Robert Laurel Crippen, (* 11. september 1937, Beaumont Texas, USA) je bývalý americký astronaut a účastník prvého letu raketoplánu (Columbia) v roku 1981. Pri prvom lete STS-1 letel vo funkcii pilota, neskôr absolvoval ešte ďalšie 3 misie raketoplánu.
Život.
Mladosť a výcvik.
Na texaskej univerzite ukončil v roku 1960 štúdium leteckého a kozmonautického inžinierstva. V roku 1966 bol vybraný pre program MOL 2, vtedy pod agentúrou USAF. Roku 1969 sa stal členom jednotky kozmonautov v NASA. Bol vymenovaný za veliteľa Skylab Medical Experiments Altitute Test. Neskôr bol zaradený do podporných posádok Skylab 2, Skylab 3 a Skylab 4 a Apollo-Sojuz. Po ukončení programu Apollo sa zacvičil v hodnosti kapitána vojenského námorníctva pre lety na raketoplánoch. Je ženatý a má tri deti.
Lety do vesmíru.
V rokoch 1981 – 1984 absolvoval štyri lety na raketoplánoch Columbia a Challenger. Bol 102. človek, ktorý sa dostal do vesmíru a strávil v ňom 23 dní. 
Po prvýkrát letel v apríli 1981, presne 20 rokov po štart Gagarina, na palube Columbie a bol to prvý americký let s raketoplánom vôbec, teda to bol let testovací, trval iba dva dni. Štart prebehol ako aj pri nasledujúcich misiách z Kennedyho vesmírneho strediska. Pristáli na základni Edwards. Veliteľom mu bol skúsený astronaut John Watts Young. 
O dva roky neskôr letel na raketopláne Challenger už ako kapitán, v posádke mal troch mužov ( Frederick Hauck, John Fabian, lekár Norman Thagard) a jednu ženu Sally Ridovú. Počas letu vypustili dve družice a jednu zase neskôr niekoľkokrát cvične zachytili a nakoniec sa s ňou vrátili na Zem, na základňu Edwards. 
O rok neskôr odštartoval Crippen znovu ako veliteľ Challengeru, v posádke letu STS-41-C bol jeho pilot Francis Scobee a traja letoví špecialisti George Nelson, Terry Hart a James van Hoften. Vypustili družicu LDEF 1, inú staršiu družicu z roku 1980 (veľmi drahú) SMM dokázali zachytiť, opraviť a opäť vypustiť na obežnú dráhu. 
Po štvrtýkrát letel veliteľ Crippen na Challengeri ešte v tom istom roku, teda v roku 1984. Bol to jeho posledný let. V posádke STS-41-B mal šesť ľudí, z ktorých boli dvaja cudzinci a dve ženy (Paul Scully-Power z Austrálie, Marc Garneau z Kanady, Američanky Kathryn Sullivanová a Sally Kristen Ridová, dvaja Američania David Leestma a Jon McBride). Počas letu vypustili družicu ERBS. Pristáli v poriadku na Floride.
Po letoch.
V NASA zostal až do roku 1995 v rôznych riadiacich funkciách.
Časová hviezda

Časová hviezda je hviezda blízko nebeského rovníka s veľmi presne známou rektascenziou], vybraná na meranie času. Pozorovaním prechodov časovej hviezdy poludníkom sa presne určuje čas. Tieto pozorovania sú oveľa presnejšie ako pozorovania prechodov Slnka poludníkom, keďže hviezdy sú bodové zdroje. Okamihy prechodov sa zisťujú pasážnikmi alebo meridiánovými kruhmi.
Časová služba

Časová služba je meranie a oznamovanie presného času rozhlasom, televíziou alebo telegraficky. Takmer každá väčšia rozhlasová stanica vysiela niekoľkokrát denne presný časový signál. V časovej službe sa bežne používajú kremenné hodiny alebo atómové hodiny. Na vedecké ciele, kde sa vyžaduje vysielanie veľmi presných časových signálov, je časová služba organizovaná medzinárodne.
Prvé pokusy s distribúciou času, t. j. s rozširovaním času (vysielanie rádiotelegrafických časových signálov), sa uskutočnili v roku 1904 v Postupime.
Časová rovnica

Časová rovnica je rozdiel medzi pravým a stredným slnečným časom. Časová rovnica sa rovná rozdielu hodinových uhlov pravého Slnka a stredného Slnka. Hodnota časovej rovnice sa počas roka mení, možno ju zobraziť analemou, krivkou s dvoma maximami a dvoma minimami. Pri kladnej časovej rovnici kulminuje pravé Slnko skôr ako stredné Slnko a hodiny idúce podľa stredného slnečného času zaostávajú za slnečnými hodinami. V ročnom priebehu časová rovnica dosahuje maximá 16. mája (+3,8 min) a 3. novembra (+16,4 min), minimá dosahuje 12. februára (-14,4 min) a 25. júla
(-6,3 min). Časová rovnica vysvetľuje nerovnaké trvanie dopoludňajších a popoludňajších hodín vo februári a novembri, meškanie západov Slnka po letnom slnovrate a pred zimným slnovratom.
Časový nónius

Časový nónius sú koincidenčné (rytmické) časové signály, ktoré v dĺžke jednej minúty obsahujú 61 tikov. Rázy sa vysielajú pomocou skráteného kyvadla. Na každú minútu pripadá o jeden signál viac a signálová sekunda je o 1/61 s kratšia ako časová. Porovnaním s údermi sekundového kyvadla možno určiť pomerne presne opravu hodín. Pri porovnávaní sekundových tikov s koincidenčnými signálmi v priebehu minúty nastane raz okamih, keď sekundový tik splynie so signálom a nastáva koincidencia. Ak sa určí koincidencia s presnosťou na 1 sekundu, možno zistiť opravu hodín vzhľadom na signál s presnosťou na 1/61 s. (Názov časový nónius vznikol na základe analógie s nóruom používaným pri meraní dĺžok a oblúkov.)
Časový signál

Časový signál je medzinárodne dohodnutý spôsob oznamovania presného času. Bežné časové signály vysiela rozhlas a televízia. Hlavné časové signály sa vysielajú s presnosťou najmenej 0,25 s, ktorá stačí pre verejnosť, ale nestačí na vedecké ciele. Preto sa vo vybraných observatóriách sveta s pravidelnou časovou službou prijímajú časové signály a určuje sa ich oprava podľa hodín observatória. Korekcia hodín observatória sa určuje z meraní prechodov časových hviezd. Zo všetkých získaných opráv sa v Medzinárodnom úrade pre časovú službu v Paríži určia opravy každého časového signálu. Čím je časová služba observatória dokonalejšia, tým sa jeho korekcia menej odlišuje od priemeru. Nepretržitý časový signál (permanentný signál) je niekoľkohodinové až celodenné vysielanie časového signálu na krátkych i dlhých vlnách. Slúži na vedecké a technické ciele, v doprave a inde.
Banín

Banín () je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 315 obyvateľov, z toho 153 mužov a 162 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,9 roka (muži 38,8 roka, ženy 42,9 roka).
Bělá nad Svitavou

Bělá nad Svitavou je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 515 obyvateľov, z toho 257 mužov a 258 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,8 roka (muži 39,2 roka, ženy 42,4 roka).
Bělá u Jevíčka

Bělá u Jevíčka je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 349 obyvateľov, z toho 176 mužov a 173 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,5 roka (muži 41,9 roka, ženy 47,2 roka).
Bezděčí u Trnávky

Bezděčí u Trnávky je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 226 obyvateľov, z toho 113 mužov a 113 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,9 roka (muži 41,1 roka, ženy 42,8 roka).
Bohuňov (okres Svitavy)

Bohuňov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 173 obyvateľov, z toho 94 mužov a 79 žien, pričom priemerný vek v obci bol 47,7 roka (muži 46,6 roka, ženy 49,1 roka).
Bohuňovice (okres Svitavy)

Bohuňovice je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 114 obyvateľov, z toho 56 mužov a 58 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,6 roka (muži 38,2 roka, ženy 44,8 roka).
Borušov

Borušov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 176 obyvateľov, z toho 89 mužov a 87 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,4 roka (muži 39,3 roka, ženy 43,5 roka).
Brněnec

Brněnec () je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 359 obyvateľov, z toho 662 mužov a 697 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,7 roka (muži 42,1 roka, ženy 45,2 roka).
Březinky

Březinky sú obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 138 obyvateľov, z toho 66 mužov a 72 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,5 roka (muži 40,0 roka, ženy 43,0 roka).
Březiny

Březiny sú obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 154 obyvateľov, z toho 75 mužov a 79 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,7 roka (muži 37,6 roka, ženy 43,7 roka).
Březová nad Svitavou

Březová nad Svitavou je mesto v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 730 obyvateľov, z toho 856 mužov a 874 žien, pričom priemerný vek v meste bol 36,6 roka (muži 35,1 roka, ženy 38,2 roka).
Cerekvice nad Loučnou

Cerekvice nad Loučnou je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 845 obyvateľov, z toho 413 mužov a 432 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,8 roka (muži 39,5 roka, ženy 40,1 roka).
Dětřichov u Moravské Třebové

Dětřichov u Moravské Třebové je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 200 obyvateľov, z toho 96 mužov a 104 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,8 roka (muži 40,6 roka, ženy 41,0 roka).
Dlouhá Loučka (okres Svitavy)

Dlouhá Loučka je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 528 obyvateľov, z toho 280 mužov a 248 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,1 roka (muži 37,6 roka, ženy 40,7 roka).
Dolní Újezd (okres Svitavy)

Dolní Újezd je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 2 016 obyvateľov, z toho 998 mužov a 1 018 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,8 roka (muži 38,5 roka, ženy 41,0 roka).
Gruna

Gruňo () je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 162 obyvateľov, z toho 82 mužov a 80 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,2 roka (muži 39,0 roka, ženy 43,5 roka).
Hartinkov

Hartinkov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 56 obyvateľov, z toho 32 mužov a 24 žien, pričom priemerný vek v obci bol 52,5 roka (muži 48,6 roka, ženy 57,8 roka).
Horní Újezd (okres Svitavy)

Horní Újezd je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 430 obyvateľov, z toho 221 mužov a 209 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,8 roka (muži 37,4 roka, ženy 42,3 roka).
Hradec nad Svitavou

Hradec nad Svitavou je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 720 obyvateľov, z toho 872 mužov a 848 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,9 roka (muži 38,6 roka, ženy 41,2 roka).
Chmelík

Chmelík je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 189 obyvateľov, z toho 96 mužov a 93 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,3 roka (muži 41,1 roka, ženy 41,6 roka).
Chornice

Chornice je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 876 obyvateľov, z toho 443 mužov a 433 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,7 roka (muži 38,3 roka, ženy 41,0 roka).
Chotěnov

Chotěnov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 127 obyvateľov, z toho 61 mužov a 66 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,0 roka (muži 38,4 roka, ženy 43,4 roka).
Chrastavec

Chrastavec je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 228 obyvateľov, z toho 119 mužov a 109 žien, pričom priemerný vek v obci bol 47,3 roka (muži 45,7 roka, ženy 49,1 roka).
Janůvky

Janůvky sú obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 45 obyvateľov, z toho 23 mužov a 22 žien, pričom priemerný vek v obci bol 46,7 roka (muži 49,6 roka, ženy 43,7 roka).
Jaroměřice

Jaroměřice je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 195 obyvateľov, z toho 609 mužov a 586 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,5 roka (muži 40,0 roka, ženy 45,1 roka).
Jarošov

Jarošov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 183 obyvateľov, z toho 94 mužov a 89 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,0 roka (muži 36,4 roka, ženy 41,8 roka).
Jedlová

Jedlová je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 023 obyvateľov, z toho 504 mužov a 519 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,8 roka (muži 40,0 roka, ženy 41,6 roka).
Jevíčko

Jevíčko () je mesto v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 2 885 obyvateľov, z toho 1 407 mužov a 1 478 žien, pričom priemerný vek v meste bol 39,6 roka (muži 38,1 roka, ženy 40,9 roka).
Kamenec u Poličky

Kamenec u Poličky je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 558 obyvateľov, z toho 279 mužov a 279 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,6 roka (muži 36,8 roka, ženy 38,5 roka).
Kamenná Horka

Kamenná Horka () je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 298 obyvateľov, z toho 153 mužov a 145 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,0 roka (muži 41,7 roka, ženy 40,2 roka).
Karle

Karle je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 386 obyvateľov, z toho 199 mužov a 187 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,6 roka (muži 40,9 roka, ženy 40,3 roka).
Koclířov

Koclířov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 679 obyvateľov, z toho 355 mužov a 324 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,1 roka (muži 39,2 roka, ženy 41,0 roka).
Korouhev

Korouhev je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 802 obyvateľov, z toho 410 mužov a 392 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,0 roka (muži 38,4 roka, ženy 41,5 roka).
Křenov

Křenov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 418 obyvateľov, z toho 218 mužov a 200 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,7 roka (muži 38,3 roka, ženy 41,2 roka).
Kukle

Kukle je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 75 obyvateľov, z toho 36 mužov a 39 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,9 roka (muži 39,6 roka, ženy 38,3 roka).
Kunčina

Kunčina je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 344 obyvateľov, z toho 698 mužov a 646 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,1 roka (muži 37,1 roka, ženy 39,3 roka).
Květná

Květná je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 403 obyvateľov, z toho 212 mužov a 191 žien, pričom priemerný vek v obci bol 33,9 roka (muži 32,1 roka, ženy 35,9 roka).
Lavičné

Lavičné je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 117 obyvateľov, z toho 67 mužov a 50 žien, pričom priemerný vek v obci bol 47,4 roka (muži 44,5 roka, ženy 51,2 roka).
Linhartice

Linhartice je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 641 obyvateľov, z toho 324 mužov a 317 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,4 roka (muži 37,9 roka, ženy 41,0 roka).
Malíkov

Malíkov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 114 obyvateľov, z toho 62 mužov a 52 žien, pričom priemerný vek v obci bol 36,5 roka (muži 35,9 roka, ženy 37,2 roka).
Městečko Trnávka

Městečko Trnávka je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 474 obyvateľov, z toho 749 mužov a 725 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,9 roka (muži 40,9 roka, ženy 43,0 roka).
Mikuleč

Mikuleč je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 221 obyvateľov, z toho 109 mužov a 112 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,9 roka (muži 39,2 roka, ženy 40,5 roka).
Mladějov na Moravě

Mladějov na Moravě je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 467 obyvateľov, z toho 240 mužov a 227 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,1 roka (muži 38,2 roka, ženy 40,0 roka).
Moravská Třebová

Moravská Třebová () je mesto v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2006 tu žilo 11 251 obyvateľov, z toho 5 416 mužov a 5 835 žien, pričom priemerný vek v obci je 39,8 rokov (muži 38,0 rokov, ženy 41,5 rokov).
Nedvězí

Nedvězí je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 210 obyvateľov, z toho 111 mužov a 99 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,7 roka (muži 42,1 roka, ženy 45,5 roka).
Nová Sídla

Nová Sídla je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 229 obyvateľov, z toho 101 mužov a 128 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,6 roka (muži 41,8 roka, ženy 41,5 roka).
Nová Ves u Jarošova

Nová Ves u Jarošova je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 63 obyvateľov, z toho 34 mužov a 29 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,6 roka (muži 37,9 roka, ženy 46,0 roka).
Oldřiš

Oldřiš je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 658 obyvateľov, z toho 339 mužov a 319 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,5 roka (muži 37,7 roka, ženy 41,3 roka).
Opatov (okres Svitavy)

Opatov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 182 obyvateľov, z toho 603 mužov a 579 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,1 roka (muži 39,2 roka, ženy 38,9 roka).
Opatovec

Opatovec je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 649 obyvateľov, z toho 339 mužov a 310 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,2 roka (muži 38,2 roka, ženy 40,3 roka).
Osík

Osík je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 032 obyvateľov, z toho 526 mužov a 506 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,2 roka (muži 38,7 roka, ženy 39,7 roka).
Pohledy

Pohledy sú obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 312 obyvateľov, z toho 162 mužov a 150 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,5 roka (muži 40,3 roka, ženy 42,8 roka).
Polička

Polička je mesto v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 8 971 obyvateľov, z toho 4 369 mužov a 4 602 žien, pričom priemerný vek v meste bol 41,3 roka (muži 39,6 roka, ženy 42,9 roka).
Pomezí

Pomezí je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 183 obyvateľov, z toho 593 mužov a 590 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,7 roka (muži 37,5 roka, ženy 39,9 roka).
Poříčí u Litomyšle

Poříčí u Litomyšle je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 459 obyvateľov, z toho 254 mužov a 205 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,2 roka (muži 36,6 roka, ženy 40,2 roka).
Příluka

Příluka je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 170 obyvateľov, z toho 81 mužov a 89 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,3 roka (muži 39,9 roka, ženy 38,7 roka).
Pustá Kamenice

Pustá Kamenice je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1392. 1. januára 2012 tu žilo 325 obyvateľov, z toho 170 mužov a 155 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,5 roka (muži 39,8 roka, ženy 41,2 roka).
Pustá Rybná

Pustá Rybná je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 173 obyvateľov, z toho 84 mužov a 89 žien, pričom priemerný vek v obci bol 47,6 roka (muži 45,3 roka, ženy 49,8 roka).
Radiměř

Radiměř je mestečko v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 095 obyvateľov, z toho 547 mužov a 548 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,1 roka (muži 40,6 roka, ženy 41,5 roka).
Rozhraní

Rozhraní je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 341 obyvateľov, z toho 177 mužov a 164 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,9 roka (muži 40,4 roka, ženy 43,4 roka).
Rozstání (okres Svitavy)

Rozstání je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 255 obyvateľov, z toho 120 mužov a 135 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,8 roka (muži 41,3 roka, ženy 40,3 roka).
Rychnov na Moravě

Rychnov na Moravě je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 592 obyvateľov, z toho 307 mužov a 285 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,0 roka (muži 38,8 roka, ženy 43,3 roka).
Řídký

Řídký je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 69 obyvateľov, z toho 37 mužov a 32 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,1 roka (muži 41,2 roka, ženy 45,2 roka).
Sebranice (okres Svitavy)

Sebranice je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 965 obyvateľov, z toho 492 mužov a 473 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,1 roka (muži 36,2 roka, ženy 38,1 roka).
Strakov

Strakov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 219 obyvateľov, z toho 102 mužov a 117 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,3 roka (muži 37,8 roka, ženy 42,6 roka).
Suchá Lhota

Suchá Lhota je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 86 obyvateľov, z toho 42 mužov a 44 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,6 roka (muži 37,1 roka, ženy 40,0 roka).
Svojanov

Svojanov je mestečko v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 389 obyvateľov, z toho 175 mužov a 214 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,1 roka (muži 43,0 roka, ženy 45,0 roka).
Široký Důl

Široký Důl je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 392 obyvateľov, z toho 202 mužov a 190 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,1 roka (muži 36,5 roka, ženy 39,7 roka).
Študlov (okres Svitavy)

Študlov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 130 obyvateľov, z toho 67 mužov a 63 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,9 roka (muži 43,4 roka, ženy 46,5 roka).
Telecí

Telecí je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 396 obyvateľov, z toho 216 mužov a 180 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,2 roka (muži 40,2 roka, ženy 44,5 roka).
Tržek

Tržek je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 159 obyvateľov, z toho 83 mužov a 76 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,6 roka (muži 41,3 roka, ženy 48,1 roka).
Třebařov

Třebařov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 918 obyvateľov, z toho 460 mužov a 458 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,3 roka (muži 38,5 roka, ženy 42,2 roka).
Útěchov (okres Svitavy)

Útěchov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 253 obyvateľov, z toho 130 mužov a 123 žien, pričom priemerný vek v obci bol 35,5 roka (muži 34,3 roka, ženy 36,9 roka).
Vendolí

Vendolí je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 976 obyvateľov, z toho 500 mužov a 476 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,1 roka (muži 36,8 roka, ženy 39,4 roka).
Vidlatá Seč

Vidlatá Seč je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 277 obyvateľov, z toho 144 mužov a 133 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,3 roka (muži 38,5 roka, ženy 40,1 roka).
Víska u Jevíčka

Víska u Jevíčka je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 164 obyvateľov, z toho 86 mužov a 78 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,5 roka (muži 39,0 roka, ženy 42,2 roka).
Vítějeves

Vítějeves je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 421 obyvateľov, z toho 209 mužov a 212 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,5 roka (muži 39,7 roka, ženy 43,2 roka).
Vranová Lhota

Vranová Lhota je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 449 obyvateľov, z toho 220 mužov a 229 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,8 roka (muži 39,2 roka, ženy 40,4 roka).
Vrážné

Vrážné () je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 73 obyvateľov, z toho 43 mužov a 30 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,0 roka (muži 38,3 roka, ženy 42,6 roka).
Želivsko

Želivsko () je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 36 obyvateľov, z toho 18 mužov a 18 žien, pričom priemerný vek v obci bol 50,0 roka (muži 50,4 roka, ženy 49,6 roka). Želivsko sa radí medzi obce v Česku s najnižším počtom obyvateľov.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1317. Pred rokom 1945 žilo v Želivsku (Selsen bei Zwittau) a Horákovej Lhotě (Horak-Ölenhüttel) 274 obyvateľov, z toho 23% bolo nemeckej národnosti, väčšinou v Želivsku. Obec patrila pod politickú správu Moravskej Třebovej a súdnou správou pod Jevíčko.
Bývala tu obecná škola, prifarená je obec k Březovej nad Svitavou a žandárska stanica bola v Roubanine.
Benátky (okres Svitavy)

Benátky je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 360 obyvateľov, z toho 162 mužov a 198 žien, pričom priemerný vek v obci bol 36,9 roka (muži 37,2 roka, ženy 36,5 roka).
Biskupice (okres Svitavy)

Biskupice je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 436 obyvateľov, z toho 222 mužov a 214 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,7 roka (muži 39,9 roka, ženy 41,5 roka).
Borová (okres Svitavy)

Borová je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 982 obyvateľov, z toho 476 mužov a 506 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,9 roka (muži 38,4 roka, ženy 39,5 roka).
Bystré (okres Svitavy)

Bystré je mesto v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 628 obyvateľov, z toho 838 mužov a 790 žien, pričom priemerný vek v meste bol 40,8 roka (muži 39,3 roka, ženy 42,3 roka).
Horky (okres Svitavy)

Horky sú obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. Leží 7 km severozápadne od mesta Litomyšl, v nadmorskej výške cca 338 m n. m., nad Velkým netřebským, Švábským rybníkom a rybníkom Heřmánek. 
Obec je členom združenia obcí Mikroregión Litomyšlsko.
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1226. Rozloha katastrálneho územia činí 267 ha. 1. januára 2012 tu žilo 117 obyvateľov, z toho 56 mužov a 61 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,3 roka (muži 37,4 roka, ženy 41,1 roka).
Janov (okres Svitavy)

Janov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 977 obyvateľov, z toho 467 mužov a 510 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,1 roka (muži 35,3 roka, ženy 38,8 roka).
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1347.
Javorník (okres Svitavy)

Javorník je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 396 obyvateľov, z toho 194 mužov a 202 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,5 roka (muži 39,4 roka, ženy 37,7 roka).
Koruna (okres Svitavy)

Koruna (okres Svitavy) je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 137 obyvateľov, z toho 74 mužov a 63 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,7 roka (muži 40,2 roka, ženy 43,4 roka).
Lubná (okres Svitavy)

Lubná je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 015 obyvateľov, z toho 518 mužov a 497 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,9 roka (muži 38,6 roka, ženy 41,3 roka).
Makov (okres Svitavy)

Makov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 337 obyvateľov, z toho 163 mužov a 174 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,2 roka (muži 38,8 roka, ženy 39,6 roka).
Radkov (okres Svitavy)

Radkov je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 122 obyvateľov, z toho 60 mužov a 62 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,3 roka (muži 41,0 roka, ženy 43,5 roka).
Rohozná (okres Svitavy)

Rohozná je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 663 obyvateľov, z toho 320 mužov a 343 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,4 roka (muži 41,4 roka, ženy 49,2 roka).
Sedliště (okres Svitavy)

Sedliště je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 241 obyvateľov, z toho 123 mužov a 118 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,2 roka (muži 37,8 roka, ženy 36,6 roka).
Sklené (okres Svitavy)

Sklené je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 230 obyvateľov, z toho 118 mužov a 112 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,1 roka (muži 40,2 roka, ženy 40,1 roka).
Slatina (okres Svitavy)

Slatina je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 138 obyvateľov, z toho 72 mužov a 66 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,6 roka (muži 35,8 roka, ženy 39,6 roka).
Staré Město (okres Svitavy)

Staré Město je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 005 obyvateľov, z toho 516 mužov a 489 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,9 roka (muži 38,0 roka, ženy 39,9 roka).
Trpín (okres Svitavy)

Trpín je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 429 obyvateľov, z toho 204 mužov a 225 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,1 roka (muži 41,8 roka, ženy 42,3 roka).
Vysoká (okres Svitavy)

Vysoká je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 37 obyvateľov, z toho 17 mužov a 20 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,2 roka (muži 40,9 roka, ženy 41,6 roka).
Rudná (okres Svitavy)

Rudná (okres Svitavy) je obec v Česku v okrese Svitavy v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 184 obyvateľov, z toho 88 mužov a 96 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,0 roka (muži 37,9 roka, ženy 40,0 roka).
Elyzejské polia

Elyzejské polia môže byť:
Elyzejské pole je typ cintorína, pozri elyzejské pole (cintorín)
Albrechtice (okres Ústí nad Orlicí)

Albrechtice je obec v Česku v okrese Ústí nad Orlicí v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 481 obyvateľov, z toho 238 mužov a 243 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,8 roka (muži 38,3 roka, ženy 43,2 roka).
Anenská Studánka

Anenská Studánka je obec v Česku v okrese Ústí nad Orlicí v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 205 obyvateľov, z toho 75 mužov a 130 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,7 roka (muži 37,2 roka, ženy 47,4 roka).
Běstovice

Běstovice je obec v Česku v okrese Ústí nad Orlicí v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 456 obyvateľov, z toho 223 mužov a 233 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,1 roka (muži 37,3 roka, ženy 38,8 roka).
Albrechtice

Albrechtice môžu byť:
Bošín

Bošín je obec v Česku v okrese Ústí nad Orlicí v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 90 obyvateľov, z toho 46 mužov a 44 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,4 roka (muži 37,0 roka, ženy 37,7 roka).
Brandýs nad Orlicí

Brandýs nad Orlicí je mesto v Česku v okrese Ústí nad Orlicí v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 383 obyvateľov, z toho 672 mužov a 711 žien, pričom priemerný vek v meste bol 43,0 roka (muži 40,4 roka, ženy 45,4 roka).
Bučina (okres Ústí nad Orlicí)

Bučina je obec v Česku v okrese Ústí nad Orlicí v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 224 obyvateľov, z toho 109 mužov a 115 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,3 roka (muži 39,9 roka, ženy 40,8 roka).
Bystřec

Bystřec je obec v Česku v okrese Ústí nad Orlicí v Pardubickom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 119 obyvateľov, z toho 552 mužov a 567 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,8 roka (muži 37,9 roka, ženy 39,8 roka).