burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Myslina (okres Humenné)

Myslina je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Myslina pravdepodobne „jevstvovala pred 11. storočím a patrila k najstaršej slovienskej skupine sídlisk v okolí.“ Prvá písomná zmienka je z roku 1307. Názov je odvodený od rodového mena Myšľa. Obec patrila Drugetovcom aj počas 17. storočia.
Obyvatelia obce boli zdanení od: 1567 3,75 (sedliaci; želiari a slobodníci daň neplatili), 1582 7,25 (sedliaci), 1610 (sedliaci a želiari) 1,25 a 1635 0,375 porty.
V roku 1623 v Mysline boli 2 šoltýske, 9 sedliackych a 6 želiarskych domácností; 1715 17 a 1720 15 domácností poddaných. Obec mala mlyn.
Nechválova Polianka

Nechválova Polianka je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Nižná Jablonka

Nižná Jablonka je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Nižná Sitnica

Nižná Sitnica je obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Dejiny.
Obec bola v novembri 1944 vypálená za pomoc partizánom, nemeckými vojakmi. Zhorelo 66 domov a 69 hospodárskych budov.
Nižné Ladičkovce

Nižné Ladičkovce je obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Dejiny.
Obec bola v novembri 1944 čiastočne vypálená za pomoc partizánom, nemeckými vojakmi.
Šport.
Majú futbalový klub v 7. lige a jeho názov je TJ Družstevník Nižné Ladičkovce.
Ohradzany

Ohradzany je obec na východnom Slovensku v okrese Humenné.
Polohopis.
Obec sa nachádza v južnej časti Nízkych Beskýd v doline vyhĺbenej riekou Ondavica.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci Ohradzany pochádza z roku 1317.
Papín

Papín je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Kultúra a zaujímavosti.
Zaujímavosti.
V roku 2011 vyšla o Papíne monografia.
Porúbka (okres Humenné)

Porúbka je obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Polohopis.
Obec Porúbka je najjužnejšou obcou okresu Humenné. Leží 11 km na JJV od okresného mesta. Nachádza sa vo Vihorlatských vrchoch na potoku Ptava, v nadmorskej výške Východne od obce prechádza hranica vojenského obvodu Valaškovce. Susedné obce sú: Oreské na západe, Trnava pri Laborci na juhozápade, Chlmec na severozápade, Ptičie na severovýchode a Vinné na juhu.
Približne 9 km Vinianske jazero, cca 11 km Kyjovský prales, cca 15 km Zemplínska šírava a cca 20 km najvyšší vrchol pohoria Vihorlat .
Dejiny.
Obec bola v novembri 1944 vypálená nacistami za pomoc poskytnutú partizánom. Úplne zhorelo 53 a čiastočne 8 domov.
Prituľany

Prituľany je obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Dejiny.
Obec bola v novembri 1944 vypálená nacistami za pomoc poskytnutú partizánom. Zhoreli všetky domy aj s hospodárskymi budovami..
Ptičie

Ptičie je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Polohopis.
Ptičie sa nachádza pod Vihorlatskými vrchmi v údolí Ptavy. Zo severu je ohraničené vrchom Humenská (a NPR Humenská) na severozápade sa nachádza NPR Humenský sokol a na juhu a juhovýchode sa rozprestiera pohorie Vihorlat s najvyšším vrchom tohto regiónu Vihorlat, ktorý má nadmorskú výšku 1074 m n. m.
Dejiny.
V historických prameňoch je Ptičie ako osada uvedené od roku 1273, ako obec od roku 1451. V kronike sa spomína aj hrad Peteche, ten však časom zanikol. Podľa tradície stál v lokalite Sobutka. Od 17. do polovice 19. storočia patrilo Ptičie Csákyovcom, neskôr Szapáryovcom. Obyvatelia obce sa živili prevažne prácou v lesoch a poľnohospodárstvom. Koncom 19. a začiatkom 20. storočia tu mali majetky Andrássyovci, ku ktorým patrili aj kúpele Szirtalja, ktoré navštevovali mnohí z okolia. Spomínané kúpele sa nachádzali na miestach dnešnej opustenej reštaurácie na Podskalke. V rokoch 1900 - 1910 sa veľa obyvateľov vysťahovalo za prácou do USA, Kanady či Argentíny. V obci Ptičie sa narodila slovenská matka slávneho amerického herca Paula Newmana Terézia Fecková.
Rohožník

Rohožník môže byť:
Rohožník (okres Humenné)

Rohožník je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Rokytov pri Humennom

Rokytov pri Humennom () je obec na Slovensku v okrese Humenné. Obec vznikla v roku 1970 zlúčením Humenského Rokytova a Zbudského Rokytova.
Polohopis.
Obec leží v Laboreckej vrchovine v doline rieky Výravy, 25 km severovýchodne od okresného mesta Humenné.
Vodné toky.
Územie obce sa rozprestiera v nadmorskej výške 210 – 670 m n m. Má mierne zvlnený pahorkatinný povrch. V lesnom poraste prevláda breza, hrab, buk.
Dejiny.
Obec vznikla zlúčením Humenského a Zbudského Rokytova v roku 1970. 
Nález kamenného sekeromlatu na území obce svedčí o osídlení tejto oblasti už v čase neskorej doby kamennej (1900 rokov pred Kr.). Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1379 a dokumentuje rozhodnutie palatína Mikuláša z Góry v spore o vlastníctvo obce v prospech šľachticov zo Zbudze.
V spomínanom roku sa ako súčasť majetku Dlhého Poľa uvádza aj Rokytov /Rokytow/ ktorý vznikol na zvykovom práve v 13. storočí, prípadne v 1. polovici 14. storočia. Neskoršie tu bolo zavedené nemecké a valašské právo.
Pri osídľovaní obce bola rozhodujúca druhá vlna osídľovania v rámci valašskej kolonizácie, v ktorej koncom 14. a začiatkom 15. storočia prevládalo rusínske obyvateľstvo z Haliče a Vladimírsko-volínska, so zlomkom poľského a pôvodného valašského obyvateľstva.
Zbudský Rokytov do 16.storočia patril Izbugyovcom. Od roku 1598 Soósovcom, v 18. storočí Szimayovcom. Roku 1715 tu bol mlyn, dve opustené a osem obývaných domácnosti. V roku 1787 tu už bolo 30 domov.
Humenský Rokytov patril panstvu Humenné (rodu Drugetovcov). Od 16. storočia vlastnili tunajšie majetky Almássyovci. V roku ú1715 tu bol mlyn, 29 opustených a 19 obývaných domácnosti. V roku 1787 mala obec 72 domov.
V priebehu historického vývoja bol spôsob života v obidvoch obciach v podstate rovnaký. Obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom, drevorubačstvom, povozníctvom a pálením dreveného uhlia. V rokoch 1890 – 1910 sa mnohí obyvatelia vysťahovali za prácou do zámoria. Tradičný spôsob života sa nezmenil ani v období 1.Československej republiky.
V čase 2. svetovej vojny sa Rokytovčania aktívne zapojili do protifašistického odboja. Nemecká vendeta prišla 2. októbra keď bolo Nemcami v H.Rokytove vypálených 7 domov a mlyn, v Zbudskom Rokytove 18 domov.26.októbra nasledovala násilná evakuácia. Práceschopné obyvateľstvo bolo sústredené v humenskom kaštieli a pripravované na transport na nútené práce do Nemecka.Tento zámer zmarili samotní Rokytovčania útekom do okolitých lesov.
Obe obce boli oslobodené 24. XI. 1944. V boji proti fašizmu položili svoje životy aj Rokytovčania.
Po skončení vojny sa mnohí vysťahovali za prácou, najmä do západných Čiech a niekoľko rodín sa v roku 1947 odsťahovalo na Ukrajinu.
Povojnová výstavba zmenila obec na nepoznanie.Pribudli nové domy a budovala sa infraštruktúra obce na nepoznanie. V roku 1960 bolo založené JRD, svoju činnosť začal vyvíjať aj futbalový klub TJ. V súčasnosti je v obci pošta,kultúrny dom, v ktorom sídli obecný úrad,knižnica,spoločenská sála s kapacitou 400 osôb a kuchyňa slúžiaca pre obecné spoločenské podujatia. V obci je 181 rodinných domov, 50 z nich sa ako chalupy využíva na rekreačné účely.
Rovné (okres Humenné)

Rovné je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Ruská Kajňa

Ruská Kajňa je obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Polohopis.
Nachádza sa približne 30 km od najbližšieho mesta, ktorým je Humenné. V blízkosti sa nachádzajú aj mestá Vranov nad Topľou a Medzilaborce. V susedstve Ruskej Kajne sa nachádzajú obce Pakostov, Oľka a Ruská Poruba. Leží v údolí rieky Oľka.
Vodné toky.
Obcou preteká rieka Oľka, ktorá sa pravidelne vylieva zo svojho koryta. Rieka Oľka preteká približne stredom obce. Do nej sa práve v strede vlievajú ďalšie dve menšie vodné toky.
Dejiny.
Obec sa prvýkrát spomína v urbári Stropkovského panstva z roku 1557. Z neho sa dozvedáme, že po dohode so šľachticom Gabrielom z Perína dedinu založil nemenovaný šoltýs so štyrmi poddanskými rodinami. V stredoveku patrila k Čičvianskemu panstvu. Neskôr však prešla pod správu panstva Stropkov. Patrila aj Pethőovcom. V rokoch 1713 – 1715 sa útekom poddaných úplne vyľudnila. V rolu 1720 boli v obci iba dve domácnosti. Až v roklu 1787 počas prvého celokrajinského sčítania ľudu mala obec Ruská Kajňa 16 domov a okolo 130 obyvateľov. Ďalší súpis obyvateľstva sa konal v roku 21 domov a 168 obyvateľov. V roku 1869 mala obec 103 obyvateľov. Tento pokles mohol súvisieť s morom, chorobami alebo nejakými nepokojmi. V roku 1910 mala obec už 175 obyvateľov. V minulosti sa obyvatelia venovali typickým prácam. Zaoberali sa poľnohospodárstvom, výrobou dreveného uhlia a lesnými prácami. Do roku 1918 obec administratívne patrila do zemplínskej stolice. Obec zasiahla prvá aj druhá svetová vojna. Druhá svetová vojna mala však väčšie následky. Za I. ČSR sa ráz obce nezmenil. Ako partizánsku obec ju Nemci 21. novembra 1944 celú vypálili. Bola vyznamenaná Pamätnou medailou SNP. Až po roku 1945 v obci opäť začína prekvitať život. V obci sa opäť začínajú budovať domy a opravovať poškodené stavby. JRD (Jednotné roľnícke družstvo) bolo založené v roku 1956. Časť obyvateľstva pracovala v priemyselných podnikoch v Košiciach, Humennom, Svidníku a Medzilaborciach.
Názov.
Vývin názvu obce
Slovenská Volová

Slovenská Volová je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Polohopis.
Obec z roku 1451 leží na východe Ondavskej vrchoviny, vo výške 173 m. Rozloha chotára je 866 ha. V 113 domoch žije 557 obyvateľov. V oblasti Rybníky sú výborné podmienky na rekreáciu.
Občianska vybavenosť.
Nachádza sa tu moderný rímskokatolícky Kostol navštívenia Panny Márie z roku 1973.
Slovenské Krivé

Slovenské Krivé je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Sopkovce

Sopkovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Topoľovka

Topoľovka je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Turcovce

Turcovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Dejiny.
6. novembra 1944 bola obec za pomoc partizánom, vypálená nemeckými vojakmi. Zhorela celá obec.
Veľopolie

Veľopolie je obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Polohopis.
Obec je časťou prešovského kraja. Obec leží na južnom okraji Nízkych Beskýd v doline Laborca. Hospodári na katastri o rozlohe 786 ha. V obci žije 360 obyvateľov a je tu 79 trvale obývaných obydlí.
Zbudské Dlhé

Zbudské Dlhé je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Víťazovce

Víťazovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Vyšná Sitnica

Vyšná Sitnica je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Obyvatelia obce sa aktívne zúčastnili protifašistického odboja. V jej okolí pôsobila partizánska jednotka Čapajev. Občania zásobovali partizánov potravinami, šatstvom, poskytovali im ubytovanie a robili im spojky. Dňa 24. novembra 1944 fašisti dedinu prepadli a vypálili. Celkom zhorelo 80 domov i s hospodárskymi budovami a čiastočne tri domy. Piatich občanov odvliekli na nútené práce.
Vyšné Ladičkovce

Vyšné Ladičkovce je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Závada (okres Humenné)

Závada je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Počas prvej svetovej vojny bola obec postihnutá bojmi, keď do priestoru dnešných najvýchodnejších okresov Slovenska vrátane okresov Stropkov a Medzilaborce prenikli ruské vojská. 
Druhá svetová vojna zasiahla obec hlavne druhej polovici roka 1944. Od polovice septembra sa v obci usídlil štáb partizánskeho zväzku Čapajev po presune zväzku zo Slánskych vrchov. Obec sa stala centrom tzv. partizánskej oblasti nachádzajúcej sa v Ondavskej vrchovine. Neďaleko obce bolo zriadené aj partizánske letisko.
Závadka

Závadka môže byť:
Závadka (okres Humenné)

Závadka je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Polohopis.
Závadka leží vo východnom okraji Ondavskej vrchoviny v strednej časti Ondavky, v nadmorskej výške okolo 152 m.
Dejiny.
Najstaršie správy o Závadke vznikli v polovici 16. storočia v súvislosti s riešením vlastníckych vzťahov medzi Drughetovcami k ich dedičnému brekovsko-humenskému panstvu, na ktorom vtedy jestvovala aj táto dedina.
Zapísaná bola nepochybne už v listine v roku 1543, ale príslušná časť riadku je poškodená a text nečitateľný. 
V roku 1548 mala názov Zawathka, Zawoda a v roku 1549 Zawatka. Jej názov je charakteristická pre dediny založené šoltýsmi a poddanými. Na neskorý výskyt dokladov sa predpokladá, že ju založili koncom 15. storočia, prípade v prvých desaťročiach 16. storočia. V najstarších listinách vystupuje obec pod názvom Zamotka, pri založení v roku 1556 bol v obci mlyn, kaštieľ a 3 domy. 
Sídlisko malo v roku 1600 obývané a zdanené 4 poddanské domy. Na prelome 16. a 17 storočia bola Závadka malou dedinou s poddanským obyvateľstvom. 
Závadka začiatkom 17. storočia poddanské obyvateľstvo. opustili alebo v roku 1610 vyhorela. V susedstve alebo v blízkosti Závadky jestvovali v stredoveku dediny Blažovce a Ondračovce. 
Obec patrila panstvu Valentína Drugetha, ktorý býval v Humennom. Zomrel v roku 1609, preto Závadku spravoval v rokoch 1610 –1620 Juraj Drugeth. V roku 1808 mala názov Homonnazavod až do roku 1918.
Zubné

Zubné () je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Brestov nad Laborcom

Brestov nad Laborcom je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Čabalovce

Čabalovce sú obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Zemepisné a prírodné prostredie.
Čabalovce a Sterkovce, tvoriace od konca 19. storočia jednu obec Čabalovce, sa zemepisne nachádzajú v severovýchodnej časti východného Slovenska, pod svahmi beskydských vrchov Chránenej krajinnej oblasti Východné Karpaty. Ležia v Medzilaboreckej brázde Nízkych Beskýd, v doline hornej časti potoka Vilšava, ktorý z ľavej strany steká do rieky Laborec. Celková rozloha územia Čabaloviec a Sterkoviec predstavuje 2 140 ha.
Dejiny.
Obec vznikla v 15. storočí na základe písomných správ o osídľovaní územia severného Zemplína a o šľachtických rodoch, ktorým toto územie patrilo. Preto aj prvá písomná zmienka o Čabalovciach a Sterkovciach z roku 1494 nie je písomným dokumentom o ich založení, ale iba o tom, že vtedy už patrili zemepánovi Mikulášovi Erdődy-Bakóczimu zo Zbudze. Správa bola uvedená v súvislosti s majetkovým sporom tohto šľachtického rodu s majiteľmi humenského panstva, členmi šľachtického rodu Drugetovcov.
Čabalovce s Sterkovce sa v písomných materiáloch prvýkrát spomínajú v roku 1494 – Čabalovce pod názvom „Chabaloch“ a Sterkovce – „Sterkocz“.
Chrám v obci pochádza z roku 1741.
O spôsobe života našich predkov.
Okrem obila a zemiakov si ľudia na zimu pripravovali sušené ovocie, hrušky, jablká, slivky, huby, ba aj trnky. Spolu s poľnohospodárstvom sa ľudia v minulosti venovali chovu dobytka a najmä oviec. Oblečenie si ľudia vyrábali iba z domáceho plátna, pre ktoré už oddávna pestovali konope a ľan. Bývanie našich predkov bolo veľmi jednoduché. Žili v drevených domoch prikrytých slamou, ktoré si sami stavali.
Čabiny

Čabiny sú obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Polohopis.
Územie obce Čabiny sa nachádza v Nízkych Beskydách v doline Laborca. Nadmorská výška v strede obce je 250 m n. m. a v chotári 240 – 638 m n. m. Povrch chotára je mierne členitý a tvoria ho vrstvy treťohorného flyšu a štvrtohorné náplavy Laborca. Na okraji obce sa nachádza súvislý les s prevahou buka a brezy.
Dejiny.
Vznik obce súvisí s pastiermi, ktorí tu odlesnili veľké množstvo rozľahlých bukových pralesov. Neskôr tunajšie košiare nahradili pastiersko-roľnícke usadlosti. Tie vytvorili samostatné obce – Nižné Čabiny, Stredné Čabiny a Vyšné Čabiny. Usadlosti postupne zanikali – posledná sídlila v lokalite Hŕbok Čabiny, ktorá do zlúčenia s Nižnými Čabinami v roku 1913 existovala samostatne.
"Vyšné Čabiny" vznikli v roku 1478 pod názvom Chebinye. Od 16. až do začiatku medzivojnového obdobia používali viaceré názvy (Felsew Chebynye, Felsó – Csebinye, Felseu Chebinie, Felso Cebin, Felschö – Cschebinye, Horní Čebině, Czebyne Horny, Felsöcsebénye...). Obec patrila spočiatku humenskému panstvu, neskôr Barkóciovcom, Andrášiovcov a Szirmayovcom. V roku 1920 obec nadobudla pomenovanie "Vyšné Čabine" a medzi rokmi 1927 – 1964 bol používaný tvar "Vyšné Čabiny".
"Nižné Čabiny" vznikli v roku 1478 pod názvom Alsochebenye. Od 16. až do začiatku medzivojnového obdobia bol názov obce niekoľkokrát menený (Also Chebinye, Alsó – Csebinye, Nižne Czebinye, Dolní Čebině, Czebyne Dolny, Alsócsebinye...). Obec bola najskôr rozdelená medzi humenské panstvo a ďalšie ako Izbugyaiovci, Barkóciovci... Drevený pravoslávny chrám existoval určite v 15. a dokázateľne v 16. storočí. V roku 1913 sa súčasťou Nižných Čabín stala lokalita Hŕbok Čabiny, ktorá bola sídlom poslednej tunajšej usadlosti. Počas prvej svetovej vojny bola obec ruskou armádou v rokoch 1914 – 1915 zničená. V roku 1920 nadobudla pomenovanie "Nižné Čabine" a medzi rokmi 1927 – 1964 bol používaný tvar "Nižné Čabiny". Počas obdobia prvej Československej republiky sa tunajší obyvatelia zaoberali výrobou rastlinného oleja.
Počas obdobia prvej Česko-slovenskej republiky sa obyvatelia oboch obcí zameriavali na poľnohospodárstvo, napríklad na výrobu rastlinného oleja. V čase Slovenského národného povstania na území súčasných Čabín operovali partizánske skupiny (21. septembra 1944 vyhodili do vzduchu nemecký nákladný vlak). Počas oslobodzovacích bojov zhorelo 13 domov.
Súčasná obec vznikla v roku 1964 zlúčením Vyšných a Nižných Čabín.
Čertižné

Čertižné je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Dejiny.
Vývoj názvu obce.
Čertižné je najmladšia obec v doline rieky Laborec.
Kalinov (okres Medzilaborce)

Kalinov je obec nachádzajúca sa na Slovensku v okrese Medzilaborce v Prešovskom kraji.
Polohopis.
Laborecká vrchovina – Nízke Beskydy – Východné Karpaty
Prírodné pomery.
Nadmorská výška stredu obce je 453 m n. m. a 400845 m n. m. v katastri. Obec leží v doline Hlbokého potoka pri štátnej hranici s Poľskom, severovýchodne od Medzilaboriec.
Susedí s katastrami obcí Medzilaborce a Habura a Poľskom. Výrazne členitý povrch tvorí treťohorný flyš. Prevláda súvislý les – buk, breza.
Dejiny.
V archívnych písomnostiach sa po prvý raz spomína v roku 1595. Obec v druhej polovici 16. storočia humenskí magnáti Drugetovci, ktorí v tomto kraji vládli od r. 1321 do 1684. Patrili im rozsiahle zemplínske majetky. V 17. st. po Drugetovcoch obec patrila rodinám Čákiovcov a neskoršie Sirmaiovcom. V stredovekých listinách sa obec objavuje pod názvom Kalenó. Pravdepodobne názov obce pochádza od kaliny (ker s červenými plodmi, lat. Viburnum).
Z rímskej doby sa v Kalinove našiel vzácny poklad, z ktorého sa zachovalo 21 mincí o celkovej váhe 1,5 – . Tento nález potvrdzuje jestvovanie cesty z Potisia k Baltu.
Obec Kalinov bola v rokoch druhej svetovej vojny, prvou oslobodenou obcou na území Česko-Slovenska. Od nemeckých nacistov ju 21. septembra 1944 oslobodili vojaci Červenej armády z 315. gardového streleckého pluku pplk. J. A. Kostina a 327. horského streleckého pluku mjr. I. M. Morgunovského.
Kalinovský poklad.
V roku 1934 bol v Kalinove nájdený poklad rímskych mincí. Zachovalo sa z neho 21 kusov mincí z obdobia od roku 104 do roku 194 po Kristovi. Poklad obsahuje razby cisárov Trajána (98 - 117 po Kr.), Hadriána (117 - 138 po Kr.), Antónia Pia (138 - 161 po Kr.), Faustíny staršej (140 po Kr.), Marka Aurélia ((161 - 180 po Kr.), Commoda (180 - 192 po Kr.) a Septima Severa (193 - 211 po Kr.). Predpokladá sa, že poklad sa do zeme dostal okolo roku 200 po Kr. 
Turistika.
Jedinečná príroda, vhodné prírodné podmienky a iné dannosti poskytujú priestor pre rôzne aktivity. Je možné využívať lyžiarske zjazdovky v okolí, trate pre bežecké lyžovanie, turistické a cykloturistické trasy, ihriská.
Špeciálne vynikajúce vlastnosti klímy, pokojné, tiché prostredie predurčujú príjemné strávenie dovolenky doplnené o rôzne typy pohybových aktivít. 
Za pozornosť stojí Múzeum moderného umenia Andy Warhola, ktoré sa nachádza v neďalekých Medzilaborciach ako aj Monastier a kaštieľ v Krásnom Brode.
Pamiatky.
V súpise pamiatok Slovenska je gréckokatolícky chrám Zosnutia Presvätej Bohorodičky z 18. storočia. V obci sa nachádza množstvo pamätníkov z 2. svetovej vojny.
Krásny Brod

Krásny Brod je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Neďaleko obce sa nachádzajú ruiny Monastiera Zostúpenia Svätého Ducha zo 14. storočia. Neďaleko od ruín pôvodného monastiera bol vybudovaný nový baziliánsky monastier a chrám, kde je umiestnená aj zázračná ikona krásnobrodskej Bohorodičky.
V obci sa nachádza kaštieľ, ktorý je chránenou kultúrnou pamiatkou.
V blízkosti zrúcaniny monastiera, 50 metrov východne od kaplnky je vojnový cintorín z prvej svetovej vojny, ktorý v minulosti mal pôdorys štvorca v strede s latinským krížom. Na vojenskom pohrebisku je 10 masových hrobov s neznámym počtom pochovaných vojakov. Je tu tiež aj 90 hrobov vojakov neznámej identity pochovaných samostatne. Dovedna na cintoríne je pochovaných približne 1 006 neznámych vojakov Rakusko-Uhorskej armády a Cárskej ruskej armády.
V obci žil rusínsky spisovateľ Michal Šmajda, nositeľ štátneho vyznamenania Pribinovho kríža tretieho rádu.
Národnostné zloženie.
1991:
2001:
2011:
Ňagov

Ňagov je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Oľka (okres Medzilaborce)

Oľka je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce. Obec vznikla zlúčením Nižnej Oľky a Vyšnej Oľky. V septembri 1944 ju celú vypálili nemeckí vojaci.
Polohopis.
Priemerný stred obce sa nachádza 223 m nad úrovňou mora, v chotári 210 – 460 m. Oľka je lokalizovaná na juhozápade Laboreckej vrchoviny (Nízke Beskydy). Cez Oľku preteká rieka Oľka s prítokmi.
Politika.
Starostom je Vladimír Ščerba.
Parky.
Park v centre obce
Šport.
V obci pôsobí futbalový oddiel TJ Družstevník Oľka. Pôsobia v ObFZ Humenné, je tu družstvo dospelých, dorastencov a žiakov.
Oľšinkov

Oľšinkov je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Palota

Palota je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce. Obec bola v novembri 1944 vypálená počas oslobodzovacích bojov. Zhorelo 60 domov.
Radvaň nad Laborcom

Radvaň nad Laborcom (rusín. Радвань над Лабiрцём) je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce. 
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1379. Obec vznikla v roku 1964 zlúčením Nižnej a Vyšnej Radvane.
Obec mala pridruženú výrobu. Bola tu vybudovaná sušiareň zemiakov a mlieka. Časť obyvateľstva pracovala v podnikoch v Medzilaborciach, Humennom, Košiciach, Snine, Strážskom a inde.
História.
Nižná Radvaň.
Obec je doložená z roku 1470 ako Radvanya, neskôr ako Horbessansky Radvany (1773), Nižná Radvaň (1920); maďarsky Horbokradvány, Laborcradvány. Obec sa spomína v roku 1470 ako zemiansky majetok (Szerdahelyiovci), v roku 1475 patrila Izbugyayovcom, od roku 1550 Drugethovcom a iným, od konca 17. storočia Kazincsyovcom, Szirmayovcom, Desswffyovcom a iným.
V roku 1557 mala obec 8,5 porty, v roku 1715 mlyn, 10 opustených a 17 obývaných domácností, v roku 1787 mala 28 domov a 189 obyvateľov, v roku 1828 mala 20 domov a 155 obyvateľov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom a pastierstvom.
Po roku 1918 sa zamestnanie obyvateľstva nezmenilo.
Vyšná Radvaň.
Obec je doložená z roku 1440 ako Radvan, neskôr ako Radwany (1773), Vyšná Radvaň (1920); maďarsky Izbugyaradvány. Obec sa spomína v roku 1440 a 1476 ako majetok Izbugyayovcov.
V roku 1557 mala obec 2 porty, v roku 1715 mlyn, 20 domácností, v roku 1787 mala 61 domov a 387 obyvateľov, v roku 1828 mala 61 domov a 463 obyvateľov. V 19. a 20. storočí patrili tunajšie majetky Andrássyovcom a iným. Obyvatelia boli pastieri, tkáči, kolesári, pracovali v rozsiahlych lesoch, pestovali papriku a šafrán. V 1. svetovej vojne sa v chotári bojovalo.
Za I. ČSR sa obyvateľstvo zaoberalo poľnohospodárstvom a chovom dobytka. V roku 1941 dali do prevádzky parnú pílu, ktorá bola v roku 1950 demontovaná. V rokoch 1943 – 44 sa na píle sústreďovali zajatci, z ktorých sa postupne vytvárali partizánske skupiny.
Horný Harbok.
Obec je doložená z roku 1440 ako Felsewharb. Obec sa spomína v roku 1440 ako zemiansky majetok. Do roku 1598 splynul s Nižnou Radvaňou.
Občianska a technická vybavenosť obce.
Náboženské zloženie obyvateľstva.
a iné
Repejov

Repejov je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce. Prvá písomná zmienka je z roku 1454 pod názvom Repo. Patrila k panstvu Stropkov, od 16. storočia k panstvu Humenné. 
Počas druhej polovice 19. storočia sa mnoho obyvateľov vysťahovalo. Počas ruskej ofenzívy cez prvú svetovú vojnu v rokoch 1914-1915 bola zničená. Za ČSR sa obyvatelia zaoberali poľnohospodárstvom, drevorubačstvom a pálením uhlia. V roku 1964 sa zlúčila s obcou Pravrovce.
Prvá písomná zmienka o obci Pravrovce pochádza z roku 1408, obyvatelia sa živili poľnohospodárstvom a lesnými prácami. Patrila k panstvu Stropkov a neskôr rodine Dežőfiovcov, v 19. storočí Ružičkovcom. V roku 1715 sa spomína k nej patriaci mlyn.
Matej Bel o Pravrovciach napísal: „sú neďaleko pod Varechovcami na tom istom ľavom /pravom/ brehu riečky. Pôda všade rovnaká, sčasti kopcovitá, sčasti rovinatá. Chotár však celkove biedny. Býva tu niekoľko Rusínov, majú však svoj chrám.“
Počas ruskej ofenzívy v prvej svetovej vojne v rokoch 19151916 boli obe časti terajšej obce úplne zničené.
V súčasnosti sa v obci nachádzajú dva gréckokatolícke kostoly, oba barokovo-klasicistické. Pravrovský (západná časť obce) pochádza z roku 1832, obnovený bol v roku 1927. Repejovský kostol svätého Michala Archanjela je z roku 1770, obnovený v roku 1893. O predošlom kostole v Repejove kanonická vizitácia z roku 1752 uvádza, že nie je jasné kedy ho postavili, ale predtým bol luteránsky.
Rokytovce

Rokytovce sú obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Roškovce

Roškovce sú obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Sukov

Sukov je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Svetlice

Svetlice sú obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Svetlice sú obec, ktorá sa rozprestiera na úpätí Východných Beskýd. Obec mala k 31. 12. 2017 celkovo 102 obyvateľov (51 žien a 51 mužov). 
Dejiny.
Obec bola založená s valašskými usadlíkmi pravdepodobne okolo roku 1500. Prvý písomný doklad o Svetliciach sa zachoval z roku 1543. Ich zemepánmi boli Drugetovci, pričom dedina bola súčasťou ich humenského panstva. V roku 1600 mala dedina 33 poddanských domov, jeden - dva domy šoltýsov, možno aj kostol a dom farára. O tamojšom pravoslávnom kostole sú doklady od začiatku 17. storočia, hoci kostol jestvoval už skôr. Po prechodnom preľudnení v 17. storočí počet obyvateľov a domov klesal. V období rokov 1715 až 1720 tam postupne hospodárilo 18 a 19 poddanských domácností. K dedine patril aj mlyn. V roku 1828 bolo 129 domov a 950 obyvateľov. Gréckokatolícky kostol pochádza z polovice 18. storočia. Svetlice ležia v severnej časti Laboreckej vrchoviny v nadmorskej výške okolo 336 m. (Zdroj: www.naseobce.sk)
24. novembra 1944 bola obec vypálená nacistickými vojakmi. Zhorelo 65 domov a budova školy. Mnoho ďalších domov bolo silne poškodených.
Náboženstvo.
História je spätá aj s Gréckokatolíckym chrámom. Zachováva históriu a v nedele a sviatky sa slúži svätá omša. V obci sa nachádza aj Pravoslávny chrám. Jeho výstavba bola financovaná financiami od rodákov, ktorí momentálne žijú v Amerike.
Školstvo.
V obci sa nachádza základná škola.
Valentovce

Valentovce sú obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Obec má 41 obyvateľov (k 31. 12. 2015). V období prvej svetovej vojny okolí obce a kóty Javirska prebiehali tuhé boje armády Rakúsko-Uhorska proti armáde Ruska v bojoch pod názvom Veľkonočná bitka v Karpatoch (1915). Na hranici obce Zbojné a Valentovce, bol v 19. storočí postavený poľovnícky kaštieľ. Kaštieľ bol zničený počas bojov v 1. svetovej vojne, keď Rusi zastavili front nad obcou Zbojné. V tejto oblasti sa začali urputné boje muža proti mužovi. Na jar v roku 1915 z Výravy útočili ruské vojská, z Valentoviec a Zbojného rakúsko-uhorské a nemecké vojsko. Údajne tam padlo 8 000 vojakov na oboch stranách. Neďaleko zrúcanín kaštieľa na hranici obci Zbojné, Valentovce a Výrava je vojenský cintorín pre rakúsko-uhorské vojská, nachádzajú sa tam aj ďalšie cintoríny smerom na Výravu a Krásny Brod.
Výrava (okres Medzilaborce)

Výrava je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Obec Výrava v Medzilaboreckom okrese má vojenské pohrebisko. V marci 1915 v okolí obce Výrava odohrali frontové bojové vojenské operácie. Cárska ruská armáda usilovala prekonať obranu rakúsko-uhorských vojsk medzi obcami Výrava a Svetlice. Značná časť padlých vojakov z obidvoch bojujúcich strán bola pochovaná na vojenskom pohrebisku pod kótou Kudrovec.
Vojenské pohrebisko bolo zriadené až v roku 1916, je na ňom 21 masových hrobov. Jednotlivých hrobov je 14. V štyroch spoločných hroboch sú pochované po dva až tri obete. Väčšina padlých vojakov je pochovaná v troch masových hroboch, kde sú telesné pozostatky asi 2 654 vojenských osôb.
Zbudská Belá

Zbudská Belá je obec na Slovensku v okrese Medzilaborce.
Babie

Babie je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Polohopis.
Podľa geomorfologického členenia Slovenska územie obce patri do provincie Východných Karpát, subprovincie Vonkajších Východných Karpát, oblasti Nízkych Beskýd, celku Ondavskej vrchoviny. 
Os katastrálneho územia obce Babie tvorí SZ-JV orientované údolie miestneho potoka. Vlastná obec je situovaná po oboch stranách potoka, ktorý cca 1 km JV od obce ústi do rieky Tople. Nadmorská výška obce stúpa od 210 m n.m. (dolný koniec) po 250 m n.m. (horný koniec). Údolie miestného potoka je zo SV ohraničené hrebeňom Husárka (391 m n.m.) - Breziny (401 m n.m.) a z JZ výrazným hrebeňom Veľkej hory (516 m n.m.).
Banské

Banské je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Polohopis.
Obec obklopujú Slanské vrchy.
Symboly obce.
Erb obce Banské.
V modrom štíte na zlatej pažiti stojaci zlatý jeleň so striebornou zbrojou.
Benkovce

Benkovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Geografia.
Obec sa nachádza v južnej časti Nízkych Beskýd, v údolí rieky Ondava.
Názov.
Názov obce pochádza pravdepodobne od mena prvého šoltýsa – Benko. V stredovekých dokumentoch sa vyskytovala pod názvom Benkouch, Benkocz.
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
Obec bola 24.11.1944 vypálená ustupujúcimi nemeckými vojakmi. Zhorela celá obec.
Cabov

Cabov je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 25. júna 1998. Na erbe je prírodný motív ilustrujúci lesné bohatstvo chotára obce podľa pečate obce z 18. storočia.
Erb.
V červenom štíte zo zelenej pažite zakorenený strieborný striebrolistý hrab.
Vlajka.
Vlajka má podobu piatich pozdĺžnych pruhov zeleného, červeného, žltého, červeného a zeleného v pomere 1:2:2:2:1. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Dejiny.
Počas 15.17. storočia bola obec známa pod názvami Chabolch, Czabocz, Caboc (+ obmeny). Vznikla asi v 14. storočí, keď ju založili rusínski usadlíci. Asi v 15. storočí vznikol v pravoslávny chrám. Obec bola súčasťou sečovského panstva.
V rokoch 1567 a 1582 bola obec zdanená od dvoch port. V 1610 1,25 a 1635 iba od 0,25 porty.
Čaklov

Čaklov je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Dejiny.
Čaklov patrí k nastarším slovenským obciam v doline rieky Topľa. Obec patrila Abovcom, od druhej polovice 14. storočia šľachte z Rozhanoviec. Od roku 1524 Bátoriovcom a neskôr Nádašiovcom, Ňáriovcom, Esterháziovcom, Bornemisovcom či Drugetovcom.
Kostol je písomné potvrdený od 16. storočia, pravdepodobne existoval skôr. 
V roku 1598 a okolo 1711 patril evanjelikom.
V rokoch 1567, 1582, 1610 a 1635 boli obyvatelia obce zdanení od 5,75, 7,25, 0,25 a 0,37 porty. V roku 1585 tu boli dve domácnosti šoltýsov. Medzi povinnosti patrilo, že každá šoltýska domácnosť musela ročne odovzdať dva gbely ovsa, vykŕmeného brava a chovať krahulca na lov. V 16. a 17. storočí tu boli jedna alebo dve domácnosti slobodníkov, ktorí sa venovali rybárstvu. 
Obyvateľstvo.
Počet obyvateľov k 31. decembru 2015 je 2 561.
Kultúra a zaujímavosti.
Pravidelné podujatia.
K pravidelným podujatiam, ktoré sa každoročne konajú v obci Čaklov patrí Kultúrne leto Čaklov, súťaž dobrovoľných hasičských družstiev FLORIAN, a iné.
Občianska vybavenosť.
V obci sa okrem historického rímskokatolíckeho kostola nachádza aj nový rímskokatolícky kostol a moderný evanjelický kostol z rokov 1970-1977.
Školstvo.
V obci Čaklov sa nachádzaju tri školy: Materská škola Čaklov, Základná škola Čaklov a Spojená škola Čaklov, ktorá ma zložky: Stredná poľnohospodárska a záhradnícka škola, Stredná priemyselná škola dopravná, Stredné odborné učilište poľnohospodárske.
Čierne nad Topľou

Čierne nad Topľou je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Časti obce.
K obci patrí aj osada Paseky, Bystré a Zlatník.
Polohopis.
Obec sa nachádza v Podslanskej pahorkatine v doline rieky Tople. Rovinatý, v juhozápade mierne zvlnený povrch chotára tvoria prevažne štvrtohorné uloženiny a centrálno-karpatský flyš. Les (dub, hrab) je iba v juhozápadnej časti. Má nivné hnedozelené a illimerizované pôdy.
Dejiny.
Obec sa spomína v roku 1399 ako Feketepatak, keď patrila panstvu Skrabské. Počas 14.17. storočia obec patrila panstvu Skrabské alebo Čičava, ktoré vlastnili šľachtici z Rozhanoviec, Bátoriovci a ich dediči. Obyvatelia sa v roku 1831 zúčastnili na roľníckom povstaní.
Občianska vybavenosť.
V obci sa okrem rímskokatolíckeho kostola nachádza moderný evanjelický kostol z roku 1977.
Čičava (obec)

Čičava je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Dejiny.
Prvá písomná správa o obci pochádza z roku 1270 („possessio Chychywa“). Patrila pod panstvo hradu Čičava, neskôr pod Vranovské panstvo. Po roku 1762 patrila obec Sirmaiovcom. V roku 1831 počas roľníckeho povstania zahynul na dvore miestneho kaštieľa Edmund Jánffy, správca majetku, patriaceho v tom čase Márii Forgáčovej.
Ďapalovce

Ďapalovce je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Dejiny.
Obec vznikla v 14. storočí na základe zákupného práva. Názov je odvodený pravdepodobne od mena šoltýsa – Ďapal. Od založenia až do 17. storočia (vrátane) bola súčasťou panstva Stropkov. Obyvatelia obce boli zdaňovaní: 1567 2,5, 1582 4, 1610 1 a 1635 0,5 porty.
9. októbra 2023 bolo v obci zaznamenané zemetrasenie, ktoré poškodilo viacero domov.
Občianska vybavenosť.
V obci sa nachádza moderný rímskokatolícky kostol Nanebovzatia Panny Márie, ktorý bol konsekrovaný 17. októbra 2009 arcibiskupom Košickej arcidiecézy. 
Nachádza sa tu materská aj základná škola, potraviny a reštaurácie. Pre detičky obec ponúka aj ihriská a športový areál. Z dediny je výborná dostupnosť k vodnej nádrži Veľká Domaša.
Detrík

Detrík je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Polohopis.
Obec sa nachádza v Ondavskej vrchovine, 7 km západne od vodnej nádrže Veľká Domaša. 
Prírodné podmienky.
Celý chotár je hornatý. Jeho povrch tvorí pieskovec a ílovec. Odlesnený je len v okolí obce, inde je nesúvislý les s porastom buka, dubu, hrabu a brezy. 
Dejiny.
Obec založili na zákupnom práve. V roku 1363 je názov obce zaznamenaný v podobe Dythryhuagasa, v roku 1410 Dethrek a v roku 1808 ako Detrik. Počas 16. a 17. storočia obec patrila panstvu Čičava a teda jeho vlastníkom, čo boli šľachtici z Rozhanoviec, Bátoriovci, Nádašdiovci a Ňáriovci. Obyvatelia obce boli zdanení od: v rokoch 1567 2, 1582 2,25, 1610 1 a 1635 1,5 porty. Obyvatelia sa v minulosti zaoberali hlavne poľnohospodárstvom, povozníctvom a drevorubačstvom. Počas SNP v obci pôsobili partizánske skupiny.
Krásy Detríka sú trvalým zdrojom inšpirácie pre akademického maliara Vojtecha Seligu (cyklus Detrík - vyše 30 obrazov uložených v zbierkach Vlastivedného múzea v Hanušovciach n. T.).
Dlhé Klčovo

Dlhé Klčovo je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou. 
Polohopis.
Obec sa rozprestiera mimo hlavného cestného ťahu, v severnej časti Východoslovenskej nížiny. Výmera katastra obce je 1021 ha. 
Prírodné podmienky.
Okolie osloví najmä milovníkov nív. Zákutia Tople a Ondavy obývajú mnohé druhy živočíchov a rastlín.
Dejiny.
Jej územie je trvale osídlené od 13. storočia. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1296 až 1300. Mala tradičný poľnohospodársky, zemiansky charakter. V období doloženia obce už išlo o rozvinutú usadlosť s kostolom, ktorý od 14. storočia do prelomu 16. a 17. storočia patril rímskokatolíckej cirkvi. Od roku 1601 do 1706 slúžili bohoslužby evanjelickí kazatelia. Neskôr ich farnosť zanikla.
Po neúrode v roku 1830 postihla v roku 1831 obec cholera od 8. do 18. augusta. Zomrelo na ňu 129 ľudí (matrika zomrelých uvádza ich počty: rímskokatolíkov 97, gréckokatolíkov 31, židov 1). Táto epidémia podnietila na Zemplíne vypuknutie známeho roľníckeho povstania.
Kultúra a zaujímavosti.
Kultúra.
V obci existuje bohatý kultúrny a spoločenský život. Pôsobí tu viacero organizovaných spolkov – nositeľov kultúrneho bohatstva regiónu. Pôsobí tu folklórny súbor Rovina, mužská a ženská spevácka skupina Rovina a detský folklórny súbor Rovinka. Každoročne sa tu koná tanečná súťaž sólistov v ľudovom tanci “Šaffova ostroha“ s medzinárodnou účasťou. Jedná sa o jediný festival ľudového umenia tohto druhu na Slovensku.Máme tu aj spevácku súťaž Talenty kde sa súťaži v ľudovom aj modernom speve.V roku 2014 sa u nás hralo divadlo Varenie lekváru. Každoročne sa tu koná Stavanie mája.
V obci pôsobí Jednota dôchodcov, Zväz zdravotne postihnutých, Hasiči, Zväz drobnochovateľov i Poľovnícke združenie. 
Pôsobí tu aj folklorny súbor Rovina aj detský folklorny súbor Rovinka máme aj mužskú a ženskú spevácku skupinu. Najznámejší z naších tancov je Saffov tanec.
O Šaffovu ostrohu.
O Šaffovu ostrohu je súťaž, ktorá sa koná každoročne v obci Dlhé Klčovo. Jej prvý ročník sa konal v roku 1993. Cieľom súťaže bolo vytvoriť tradíciu sólového tanca v rodisku Juraja Šaffu. Svojrázny tanečník preslávil seba aj rodnú obec nenapodobiteľným čerkaným cifrovaným čapaš čardášom nielen na Slovensku, ale aj v zahraničí.Ak viete dobre tancovať tak sa jej môžete zúčastniť. Súťaž podnecuje interpretov k vyhľadávaniu menej známeho tradičného tanečného materiálu a zároveň zoznamuje verejnosť s najhodnotnejšími výkonmi.
Občianska vybavenosť.
V súčasnosti tu žije vyše 1 400 obyvateľov. Pôsobí tu viacero malých výrobných podnikov, roľnícke družstvo, obchody a podniky služieb. Obec spolupracuje na svojom rozvoji s fondmi Európskej únie ako aj s inými inštitúciami. Má vybudovaný obecný vodovod, rozvod plynu, kanalizáciu (čiastočne) a čističku odpadových vôd. V zrekonštruovanej budove sídli základná škola. Dvojtriedna materská škola funguje v priestoroch bývalej základnej školy.
Šport.
Rozšíreným športom v Dlhom Klčove je najmä futbal: družstvo žiakov pôsobí v okresnej lige, dospelí hrajú v VI. lige . V obci aktívne pôsobí kulturistický oddiel, ktorý vychoval juniorského majstra Slovenska.
Ďurďoš

Ďurďoš je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Polohopis.
Ďurďoš leží vo východnej časti doliny strednej Tople. Nadmorská výška v strede obce je 175 m. n. m. a v chotári 160 - 490 m. n. m. Mierne členitý povrch chotára tvoria horniny bradlového pásma, treťohorný flyš a štvrtohorné náplavy Tople. Stredná časť obce je odlesnená, v ostatných častiach sa nachádza les.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1363 (obec však jestvovala už skôr) a názov obce uvedený ako Gurgus, neskôr ako Gyvrges (1410), Djurďaš (1808), Dzurdzoš (1920), Ďurďoš (1927) po maďarsky Gyöfgyös. Jej variant je totožný s nárečovým variantom mena Juraj, mužo s takým menom bol pravdepodobne prvý miestny šoltýs. Sídlisko pravdepodobne založil šoltýs s poddanými podľa zákupného práva v prvej polovici 14. storočia. V Ďurďoši v roku 1493 hospodárilo šesť sedliackych domácností. Polia pre ďalších šesť usadlostí ležali opustené, ich bývalí obyvatelia sa vysťahovali alebo pomreli. V roku 1550 tam bývalo vo vlastných domoch osem sedliackych domácností. V roku 1567 bývala iba jedna rodina miestneho slobodníka (ostatné domácnosti sa buď odsťahovali alebo vymreli). Do roku 1570 sídlisko úplne spustlo, dedinu však zakrátko oživili noví usadlíci. V roku 1582 boli nové sedliacke usadlosti zdanené daňou kráľovi od 2,25 porty. Sídlisko malo v roku 1600 obývaných osem poddaných domov a možno aj dom šoltýsa. Na prelome 16. a 17. storočia bol Ďurďoš malou dedinou s poddaným obyvateľstvom. V roku 1610 žilo v Ďurďoši len málo sedliackych a železiarskych domácností, lebo v tomto roku ich spolu zdanili iba od 0,5 porty. V období rokov 1630-1635 tam poddanskí obyvatelia nežili. Neskôr Ďurďoš opäť obnovili prisťahovalci. Ich zásluhou bol Ďurďoš začiatkom 18. storočia malou dedinou. V roku 1715 tam žilo osem (šesť opustených), v roku 1720 len päť poddanských domácností, v roku 1787 mala obec 28 domov a 179 obyvateľov, v roku 1828 mala obec 20 domov a 155 obyvateľov. Zaoberali sa chovom dobytka a poľnohospodárstvom. V 19. storočí patrila rodine Blašovcov. Za 1. ČSR pracovali v lesnom hospodárstve a v poľnohospodárstve. V čase SNP v chotári pôsobili partizánske skupiny - Čapajev. Dňa 7. 9. 1944 fašisti zastrelili troch obyvateľov obce. JRD bolo založené v roku 1958. Časť obyvateľov v čase socializmu pracovala v priemyselných podnikoch v Prešove a Košiciach. Pod správu obce a jej katastra dnes patrí aj blízka osada Grodzin.
Názov.
Vývin názvu obce
Giglovce

Giglovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Dejiny.
Obec pravdepodobne vznikla na základe zákupného práva v 14. storočí, keď ju založil šoltýs spolu s usadlíkmi. Od založenia po 17. storočie bola súčasťou stropkovského panstva.
Girovce

Girovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Polohopis.
Obec Girovce sa rozprestiera na Ondavskej vrchovine s priemernou nadmorskou výškou 155 m.n.m. Katastrálne územie susedí s 5 obcami : Giglovcami, Košarovcami, Jasenovcami, Holčíkovcami a katastrom Lukačoviec. Väčšinu územia zaberá pohorie Stykovica, kde je položený aj najvyšší bod Giroviec. Cez katastrálne územie preteká rieka Žarnovec, ktorá pramení v lese na pohorí Stykovica z 2 bezodtokových ramien. Rieka Žarnovec ústí do Oľky, ktorá sa ďalej vlieva do Ondavy. Okrem vodných tokov tu zasahujú aj Rybníky Košarovce, resp. ich časť.
Prírodné podmienky.
Geologická stavba a reliéf.
Geologická štruktúra tohto katastrálneho územia patrí najmä do obdobia terciéru, konkr. paleogénu. Stavbu z geologického hľadiska tvoria vo veľkej miere drobnozrnkové zlepence. Nachádzajú sa na severozápadnej časti územia, najmä pod lesnou časťou. Z kvartéru, presnejšie holocénu  sa tu vyskytujú fluviálne sedimenty- piesčité a štrkové hliny, tie sú v najnižšie položených častiach obce.
Hencovce

Hencovce sú obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Polohopis.
Hencovce ležia pri západnom brehu Ondavy, v nadmorskej výške asi . Podhorský stupeň Nízkych Beskýd tvoria mladotreťohorné uloženiny (vápnité íly, tufity, pyroklastiká ryodacitov, sliene, zlepence a flyšoidné vrstvy) na rovine prikryté mocnou vrstvou štvrtohorných piesčito - kalových usadenín. V chotári sa nachádzajú železnaté, sírne a slané pramene. Priemerná ročná teplota je 8-9°C a ročný priemerný úhrn zrážok okolo 650 mm. 
Ulice.
Hencovská, Sládkovičova, Mládežnícka, Nová, Letná, Rastislavova (Topolina)
Dejiny.
Obec pravdepodobne založil šoltýs nemeckého pôvodu z Košíc alebo Prešova podľa zákupného práva v prvej polovici 14. storočia. Prvá písomná zmnienka je z roku 1372.
Obec patrila panstvu Čičava (15.16. storočie). Vlastnili ju postupne šľachtici z Rozhanoviec, od roku 1519 Bátoriovci, v 17. storočí Nádašdiovci, Ňáriovci, Esterháziovci, Bornemisovci a Drugetovci.
Obyvatelia obce boli zdanení: 1567 3, 1582 3, 1610 1,25 a 1635 0,25 porty.
Urbár z roku 1585 predpisoval napr. tieto povinnosti: šoltýs mal pre panstvo vychovať lovného krahulca. Sedliacke domácnosti mali zaplatiť daň 14 zlatých, odovzdať vola, 1,5 gbela semena konope, pintu masla a od zemepánov odkúpiť pšenicu za 7 zlatých a sud vína (spolu s obyvateľmi Majeroviec a Sedlíc) za 16 zlatých. Každá sedliacka domácnosť ešte musela odovzdať sliepky, husi, gbel chmeľu a 25 hlávok kapusty. Podobné povinnosti boli aj podľa urbára z roku 1635, v ňom obyvateľom pribudla povinnosť, ak pásli svine v lese, z desiatich dve odovzdať panstvu.
Obec bola na konci decembra 1944 vypálená počas ústupových bojov, nemeckými vojakmi. Zhorelo 80 domov.
Občianska vybavenosť.
V obci sa nachádza verejná knižnica. Nachádzajú sa tu dva moderné kostoly, rímskokatolícky kostol Najsvätejšieho Srdca Ježišovho z rokov 1958-1969 a evanjelický kostol z roku 2006.
Hermanovce nad Topľou

Hermanovce nad Topľou je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Polohopis.
V chotári obce sa nachádza najvyšší bod Slanských vrchov – Šimonka (), ležiaci na okraji zlatobanského kráteru. V katastrálnom území chotára sa tiež nachádza vrch Oblík (). Oba vrchy sú súčasťou rovnomenných národných prírodných rezervácií (NPR Oblík, NPR Šimonka). Okrem toho sa tu nachádza aj PR Hermanovské skaly, zložené z dvoch častí – Sokolia skala a Havrania skala/kameň.
Dejiny.
Najstaršia zachovaná písomná zmienka o obci je z roku 1399. Obec vznikla na nemeckom zákupnom práve šoltýsom Hermannom, podľa ktorého nesie aj názov.
Potok pretekajúci obcou (Hermanovský) bol do roku 1882 súčasťou hranice medzi Šarišskou a Zemplínskou stolicou a zároveň dovtedy existovali samostané dve rovnomenné obce, jedna v Šariši, druhá už v Zemplíne. Po tomto roku zjednotená obec spadala do Šarišskej stolice. 
Začiatkom septembra 1944 operoval nad obcou oddiel "Bohdan Chmeľnyckij" z partizánskeho zväzku Čapajev. Za pomoc partizánom bola dedina 7. septembra 1944 nemeckými jednotkami vypálená a štyria jej obyvatelia boli popravení,
Občianska vybavenosť.
Okrem rímskokatolíckeho kostola sa v obci nachádza aj moderný evanjelický kostol z roku 1993.
Hlinné

Hlinné je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou. 
Polohopis.
Obec Hlinné sa nachádza v Podslanskej pahorkatine na pravom brehu rieky Topľa. V západnej časti zasahuje aj do sopečných Slanských vrchov, vo východnej časti aj do výbežkov Východoslovenskej nížiny.
Názov obce.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1402, keď bol názov obce zapísaný v maďarskej podobe Agyagos, Agyagaspatak, čo v preklade znamená Ílovitý (Agyagos) a Hlinné (Agyagaspatak). Názov obce súvisí s kvalitou pôdy, ktorá je ílovitá a tým pádom ťažká, čo sťažuje obrábanie pôdy na poľnohospodárske účely a znižuje úrodnosť pôdy.
Dejiny.
Vznik obce sa predpokladá v 11. až 13. storočí.
Obec má od svojho vzniku slovenský pôvod. Až do 17. storočia patrila panstvu Čičava, v 15. storočí čiastočne aj panstvu Skrabské. V 15. až 17. storočí sa obec sľubne rozrastala. V roku 1493 mala 8 obývaných usadlostí a v roku 1600 mala už 2 poddanských domov. V obci bol dom richtára, mlyn, evanjelický kostol, fara a škola.
Koncom 17. storočia bolo Hlinné stredne veľkou dedinou s prevažne poddanským obyvateľstvom:
V 18.-19. storočí vlastnili tunajšie majetky Dežőfiovci a po nich Coudenhoveovci, v obci bol v prevádzke aj liehovar. Obyvatelia sa zaoberali povozníctvom, drevorubačstvom a tkáčstvom. Zúčastnili sa na roľníckom povstaní v roku 1831.
V rokoch 1890-1910 sa mnohí obyvatelia vysťahovali. Za I. ČSR sa zaoberali poľnohospodárstvom a tkáčstvom a v roku 1921 bola založená bunka KSČ. Po II. sv. vojne nastal rozvoj obce - v roku 1952 postavili trepáreň ľanu a v roku 1958 bolo založené JRD.
Občianska vybavenosť.
V obci sa okrem gréckokatolíckeho chrámu a rímskokatolíckeho kostola nahádza aj moderný evanjelický kostol.
Holčíkovce

Holčíkovce je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Dejiny.
Obec pravdepodobne vznikla v 14. storočí na základe zákupného práva a jej pomenovanie pochádza od mena prvého šoltýsa.
Od založenia a aj počas 17. storočia obec patrila stropkovskému panstvu. Hospodárili tu poddanskí roľníci, ktorí mali rovnaké povinnosti ako v Chotči a Malej Domaši.
Zdaňovanie: v roku 1567 2,25, 1582 3, 1610 0,75 a 1635 0,25 porty.
Okolo roku 1639 bola obec opustená, o niečo neskôr obnovená a následne tu v roku 1715 bývalo 9 a 1720 7 domácností.
Jasenovce

Jasenovce je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou. 
Časti obce.
Pod obec Jasenovce patria okrem Jasenoviec samotných aj tri osady: Poloma, Vrchy a Močedníky. 
Dejiny.
Jasenovce sa prvýkrát spomínajú v roku 1543. Obec mohla byť založená: slovenskými poddanými pred 14. storočím alebo šoltýsom a usadlíkmi na základe zákupného práva v 14.15. storočí.
Poloma bola založená v rokoch 18901910 poľskými prisťahovalcami na čele s Jozefom Bielom (18501934) a jeho manželkou Eleonórou Wysoczyńskou (18681936), pochádzajúcou zo šľachtického rodu.