Povodne v Európe v roku 2024

V máji, júni a septembri (nazývané tiež búrka Boris) 2024 niekoľko krajín v Európe postihli povodne spôsobené dlhotrvajúcim silným dážďom. Viaceré boli katastrofálne a spôsobili úmrtia a rozsiahle škody v dôsledku vyliatia povodí a zosuvov pôdy. Medzi dotknuté krajiny patria Nemecko, Rakúsko, Španielsko, Francúzsko, Maďarsko, Taliansko, Švajčiarsko, Poľsko, Česko, Rumunsko a Slovensko.
Nemecko.
Záplavy v Nemecku si vyžiadali najmenej deväť mŕtvych, poistené škody na majetku o vo výške 2,2 miliardy eur a viac ako 3 000 vysídlených osôb.
V máji 2024 spadlo nad Sárskom viac ako 100 litrov zrážok na meter štvorcový za menej ako 24 hodín. Žena v Saarbrückene bola zranená počas evakuácie a neskôr zomrela, zatiaľ čo pracovník Červeného kríža zomrel po záchrannej operácii na zlyhanie srdca.
V júni 2024 postihli Južné Nemecko značné záplavy, ktoré najviac zasiahli Bádensko-Württembersko a Bavorsko. Desiatky dedín museli evakuovať v Bádensku-Württembersku a Bavorsku kvôli napätiu a zlyhaniu niekoľkých priehrad a hrádzí spôsobenému pretrvávajúcimi silnými dažďami. Medzi rieky, ktorých hladina výrazne stúpla, patria Dunaj, Isar, Zusam, Weilach, Ilm, Paar, Schmutter, Roth a Leibi. Na mnohých miestach napadlo za 24 hodín viac zrážok, ako je celý ich mesačný priemer, a v mnohých oblastiach voda podľa Bavorskej informačnej služby o povodniach dosiahla úroveň, ktorá bola len „raz za storočie“.
Nafukovací záchranný čln so štyrmi hasičmi sa prevrátil pri evakuácii občanov v Pfaffenhofene zo záplavovej vody z pretekajúcej rieky Ilm, čo malo za následok smrť jedného hasiča. Ďalší hasič bol nezvestný, rovnako ako žena v Schrobenhausene, ktorú neskôr našli mŕtvu. Vozne vlaku sa vykoľajili pri zosuve pôdy v dôsledku silného dažďa pri Schwäbisch Gmünd. Nikto zo 185 cestujúcich neutrpel zranenia.
Dňa 4. júna 57-ročná žena nezvládla riadenie auta na zaplavenej ceste. Neskôr ju našli mŕtvu. Hrad Falkenstein v Hornom Bavorsku sa v dôsledku silných dažďov čiastočne zrútil na severe, čo spôsobilo evakuáciu 50 obyvateľov pod hradným komplexom. Dňa 5. júna bola nájdená mŕtva 79-ročná žena, ktorá bola od 2. júna nezvestná.
Rakúsko.
Súbežne so záplavami v Nemecku začiatkom júna dosiahlo stúpanie hladín riek povodia Dunaj ráno, 4. júna, 6,86 metra, čo spôsobilo, že sa Dunaj vylial z brehov v Linzi a potopil oblasti blízko rieky. Všetka riečna doprava pozdĺž Dunaja v oblasti Dolné Rakúsko sa zastavila.
Záplavy značne narušili voľby do Európskeho parlamentu v roku 2024, najmä v provincii Štajersko. Silné dažde zneprístupnili alebo zničili niekoľko volebných miestností v Deutschfeistritze, okrese Hartberg-Fürstenfeld a Grazi, čo si vyžiadalo rýchlu reakciu miestnych orgánov, aby sa zabezpečilo, že voliči sa budú môcť stále zúčastniť volebného procesu. Okrem toho sa v dôsledku silných dažďov vyliala rieka Übelbach, čo spôsobilo zosuvy pôdy, ktoré zničili domy a odplavili autá v obci Übelbach.
Maďarsko.
Zrážky a záplavy z Nemecka a Rakúska spôsobili od 6. júna 2024 na brehoch Dunaja a Ráby v Maďarsku niekoľko prílivových vln. časť „dolného nábrežia Budína medzi ulicou Mozaik a Rákócziho mostom“ a časť „dolného nábrežia v Pešti medzi ulicami Népfürdő a Közraktár“. „Hlavnú budovu“ Budapešťskej technickej a ekonomickej univerzity uzavreli z dôvodu zvýšenej hladiny riek.
Do 10. júna 2024 boli aktivované výstrahy pozdĺž 912,4 kilometrov riečnych úsekov, pričom výstrahy najvyššieho stupňa boli zavedené na 10,42 kilometroch týchto úsekov. Rieka Rába čelila rekordnej vode vo výške 4,22 m v Szentgotthárde, čo vyvolalo povodňovú výstrahu tretieho stupňa a prinútilo Národné riaditeľstvo vodohospodárstva (OVF) zmobilizovať viac ako 400 zamestnancov na vybudovanie rozsiahleho protipovodňových opatrení, vrátane umiestnenia 120 000 vriec s pieskom a postaviť 2,5 km protipovodňovú hrádzu v Körmende. Rieky Strém a Pinka takmer zaznamenali priemerný mesačný úhrn zrážok za šesť hodín, pričom v rieke Felsőcsatár bola zaznamenaná historicky najvyššia hladina vody 5,08 m.
Prepad v Dunaji a Rábe zase spôsobil, že v Šoproni, Debrecíne a Miškovci vzniklo niekoľko hniezdisk komárov, čo si vyžiadalo od Národného riaditeľstva pre zvládanie katastrof biologickú kontrolu, aby sa zabránilo ďalšiemu šíreniu choroby prenášanej komármi.
Španielsko.
Od 11. do 13. júna silné záplavy spôsobené prívalovými dažďami vážne zasiahli regióny Costa Blanca, Murcia a Mallorca v Španielsku. Silné záplavy v Murcii si vyžiadali 113 tiesňových volaní, ktoré si vyžiadali, aby miestne núdzové koordinačné centrum reagovalo na 324 problémov. Škody spôsobené silnými dažďami sa zhoršili nedostatočným odvodnením a zablokovaním ciest popadanými stromami a inými úlomkami. V Calasparre hasičský zbor zachránil osobu uväznenú v ich aute pri pokuse prejsť cez zaplavenú cestu a previezli ju do nemocnice s hypotermiou.
Na Malorke počas búrky Tamara spadlo 71,8 mm zrážok za štyri hodiny na Letisko Palma, búrka zaplavila jeho pristávacie dráhy a to viedlo k jeho dočasnému uzavretiu. Videá z terminálu ukázali, že povodňová voda takmer siahala na dno motorov lietadiel. Viac ako 100 letov bolo zrušených alebo odložených, čo ovplyvnilo britských turistov cestujúcich na a z letísk Gatwick, Luton a Bristol. Na pobreží Costa Blanca náhly 20-minútový lejak, ktorý spôsobil krupobitie a značné záplavy, pričom na niekoľkých zaznamenaných videách bolo vidieť prudkú vodu tečúcu centrami miest a uväznených občanov v autách. Išlo o väčšie dažde, než je priemer za celé leto.
Francúzsko.
V dňoch 8. – 9. júna silné dažde spôsobili záplavy a zosuvy bahna naprieč Južným Francúzskom v Eauze, Montréali a Fourcèsi v departmente Gers. Záplavy si vyžiadali viac ako 100 zásahov hasičských zborov.
Dňa 29. júna 2024 zomreli v Aube traja ľudia vo veku 70 a 80 rokov po tom, čo auto, ktorým cestovali, počas intenzívnych búrok, silných dažďov a silného vetra rozdrvil spadnutý strom, pričom zranenia štvrtého cestujúceho si vyžiadali len kritickú starostlivosť.
Švajčiarsko.
Koncom júna séria prudkých búrok a topiaceho sa snehu vyvolala v južnom Švajčiarsku silné záplavy a zosuvy pôdy, čo malo za následok smrť najmenej desiatich osôb, pričom štyria ďalší sú nezvestní, vrátane jedného z Binn. Kantóny Ticino a Valais vo Švajčiarsku boli výrazne ovplyvnené. V kantóne Ticino prišli o život traja ľudia pri zosuve pôdy v Valle Maggia. Ich telá našli v oblasti Fontana v údolí. Most po prúde z oblasti katastrofy bol pod vodou, čo skomplikovalo záchranné práce. Okrem 300 účastníkov miestneho futbalového turnaja bol vrtuľníkom evakuovaný jeden kemping vo Valle Maggia.
Ďalšia osoba bola nahlásená ako nezvestná v Lavizzare, bočnom ramene údolia. V kantóne Valais našli mŕtveho muža v hoteli Saas-Grund, ktorý podľa švajčiarskej polície pravdepodobne spôsobili neočakávané záplavy, ktoré zhoršil topiaci sa sneh. Ďalší človek bol hlásený ako nezvestný v inej oblasti vo Valais.
Taliansko.
Súbežne s júnovými záplavami vo Švajčiarsku postihli regióny Valle d'Aosta a Piemont v Taliansku značné záplavy. Približne 200 obyvateľov regiónu Valle d'Aosta muselo byť evakuovaných helikoptérou zo svojich domovov v Cogne kvôli záplavám a zosuvom bahna. Približne 120 ľudí v regióne Piemont bolo evakuovaných z alpských dedín po prívalových dažďoch.
V septembri 2024 zasiahli povodne mesto Pescara, zatiaľ čo boli vyhlásené výstrahy pred počasím v regióne Emilia-Romagna, v rovnakých oblastiach, ako pri smrteľných povodniach v máji 2023. V regióne Romagna sa vyliali rieky Marzeno a Lamone a spôsobili evakuáciu viac ako 1 000 ľudí. V oblasti Apenín došlo k niekoľkým zosuvom pôdy.
V predchádzajúcich dňoch, 13. septembra, počas snehovej búrky v Talianskych Alpách turista podľahol podchladeniu. Dňa 17. septembra zomrel hasič v provincii Foggia, keď jeho služobné auto strhol silný prúd vody na štátnej ceste číslo 90 spájajúcej San Severo s Apricenou. V ten istý deň sa do Toskánsko-Emiliánskych Apenín kvôli zlému počasiu zrútilo dvojmiestne lietadlo s tromi francúzskymi občanmi na palube.
Poľsko.
Od 13. septembra zasiahli búrky a nadmerné zrážky Opolské vojvodstvo a Dolné Sliezsko, čo viedlo k záplavám 14. – 16. septembra. V dôsledku záplav v Sliezsku zahynuli piati ľudia s tisíckami vyslídlenými a od 50 do 70-tisíc ľudí zostalo bez elektriny. Výstrahy pred silnými povodňami dosiahlo 82 meracích staníc, predovšetkým v povodí rieky Odra. 
Dňa 14. septembra sa voda v meste Głuchołazy vyliala cez protipovodňové bariéry a zničila dočasný most na rieke Biała Głuchołaska, čo viedlo k povinnej evakuácii. Školy v Nyse, Kłodzku a Jelenej Góre boli zatvorené. Vlaky v regióne prerušili činnosť pre viaceré prípady erózie na trati a popadaných stromov.
Dňa 15. septembra poľský premiér Donald Tusk vyhlásil stav prírodnej katastrofy. Ešte v ten deň bolo 2600 ľudí evakuovaných z postihnutých oblastí. V mestách Kłodzko a Nysa zlyhali protipovodňové bariéry, čo viedlo k záplavám do výšky 150 cm v centre mesta Kłodzko, pričom starostovia vyzvali na evakuáciu. Priehrada v Międzygórze sa vyliala a Regionálna vodohospodárska rada vo Vroclave ju považovala za neovládateľnú. Neskôr v rovnaký večer sa pretrhla priehrada v Stroniem Sląskiem a silný prúd vody z nej kompletne zničil domy. Dňa 16. septembra voda pretiekla cez protipovodňové hrádze v Jelenej Góre a vo Wleńi.
Rumunsko.
V dôsledku záplav v Rumunsku zahynulo päť ľudí.
Česko.
Povodne v Česku začali 13. septembra po silných dažďoch. Podľa správ sa k 15. septembru sa vylialo viac ako 200 riek. Najkritickejšia situácia bola na Severnej Morave, najmä v oblasti Jeseníkov, nasledovaná severovýchodnou Moravou, kde museli evakuovať tisíce ľudí. Jeseník a Opava patrili medzi najviac zasiahnuté miesta, kde rozliata rieka zničila niekoľko domov. Evakuácia sa tam začala už v noci zo 14. na 15. septembra vo významnej obytnej štvrti Kateřinky. Najväčším mestom zasiahnutým povodňami bola Ostrava. Zasiahnuté však boli len niektoré časti mesta. Na niekoľkých miestach v Juhočeskom kraji pretrváva hrozba. Z celej krajiny sú nezvestní štyria ľudia, tisíce boli vysídlené a približne 250 tisíc bez elektriny. Uzavreli sa viaceré cesty a železnice a voda unikla aj do stanice pražského metra, ktorá však zostala funkčná.
Martin Kupka, český minister dopravy, 15. septembra oznámil, že železničná prevádzka v okolí Ostravska, jedného z najväčších regiónov v krajine, bude prerušená minimálne na týždeň, aby sa odstránili škody spôsobené silným dažďom a po povodniach.
V Moravskosliezskom kraji zomreli 15. a 16. septembra štyria ľudia. Prvá osoba zahynula 15. septembra v rieke Krasovice. Dňa 16. septembra našli dve mŕtve osoby v Krnove a jednu v zatopenom byte. Taktiež sa utopila žena v Kobylej nad Vidnavkou.
Slovensko.
Po silnom vetri v noci zo soboty 14. septembra na nedeľu 15. septembra 2024, ktorému predchádzalo niekoľko dní intenzívnych dažďov, sa zdvihli aj vodné toky na Slovensku. Najhoršia hydrologická situácia nastala v povodí Kysuce, Myjavy a v menších povodiach Malých Karpát. Taktiež sa zdvihli rieky Dunaj a Morava. Počas noci a rána boli zaplavené obce Rohožník a Jablonica, mesto Stupava a Devínska Nová Ves. Na sídlisku Sever II. v Pezinku sa vylial potok Blatina (Saulak) a zaplavil parkovisko a suterén bytového domu na ulici Dona Sandtnera. Pre Západné Slovensko bol počas 15. septembra vydaný 2. a 3. stupeň povodňovej aktivity. V pondelok, 16. septembra, na poludnie hladina rieky Dunaj dosiahla výšku 926 centimetrov a vyliala sa na Tyršovo a Fajnorovo nábrežie. V utorok, 17. septembra, o 2:30 ráno mala hladina Dunaja v Bratislave výšku 970 centimetrov, o 7. hodine bolo nájdené telo 73-ročného muža v zatopenej pivnici rodinného domu v Devíne a o 10. hodine mal Dunaj výšku 966 centimetrov. V stredu, 18. septembra, hladina Dunaja a Moravy kulminovala medzi 970 a 980 centimetrami, v Devíne bola výška hladiny približne 910 centimetrov.
Hoci centrum Bratislavy povodne zväčša nepoškodili, viaceré električkové trate, zoologická záhrada a Bratislavský lesný park utrpeli veľké škody. Škody v celej krajine sa odhadujú na 20 miliónov eur.