Stopárov sprievodca galaxiou

Stopárov sprievodca galaxiou (orig.: "The Hitchhiker's Guide to Galaxy", 1979) je prvý diel pentalógie (označovanej trilógia s piatimi dielmi) anglického spisovateľa Douglasa Adamsa. 
"Stopárov sprievodca galaxiou je veľmi pozoruhodná kniha, jedna z najpozoruhodnejších, ale rozhodne najúspešnejšia kniha akú kedy vydalo Mamutie Nakladateľstvo v Malom Medveďovi. Je úspešnejšia ako Nebeský radca gazdiniek, predávanejšia ako 53 zábaviek pri nulovej gravitácii a diskutovanejšia ako trilógia filozofických trhákov Oolona Colluphida: Kde urobil Pán Boh chybu, Výber najväčších Božích omylov a Čo je ten Pán Boh zač. Nahradila Galaktickú Encyklopédiu ako zdroj všetkého poznania len preto, lebo je o niečo lacnejšia ale hlavne preto, že má na obálke veľký vľúdny nápis ,NEPODLIEHAJTE PANIKE´´"
Stopárov sprievodca po galaxii začína rozprávaním o Zemi. Alebo skôr o sprievodcovi samotnom. Sprievodca je galaktický bestseller, všade okrem planéty Zem. Ford Prefekt je redaktorom pre Sprievodcu vyslaný na Zem a je si úplne vedomý toho, že na neho Sprievodca zabudol. Jeho najlepším priateľom je pozemšťan Arthur Dent. Arthurov nudný život na Západnom vidieku Spojeného kráľovstva sa zmení v jedno ráno, keď stavbári vtrhnú do jeho domu, pretože má byť zdemolovaný, aby tadeto mohol viesť obchvat diaľnice. Bojuje proti nim polihovaním pred buldozérom. Jeho priateľ Ford Perfect ho v podstate nasilu odtiahne do miestnej krčmy na tri veľké pivá. Ako zámienku použije vysvetlenie, že je z planéty neďaleko Betelgeuze, a tiež, že sa blíži koniec sveta, ktorý nastane asi o 12 minút neskôr. Koniec sveta skutočne prichádza v podobe čaty mimozemskej rasy Vogónov, ktorých stavebná čata príde zdemolovať planétu Zem kvôli výstavbe hyperpriestorovej dialnice. Arthur s Fordom práve včas dostanú na palubu jednej z vogónskych stavebných lodí, ktorá ich odvezie do hlbín vesmíru. 
Po tom, čo len o chlp utiekli na jednu z Vogonských lodí ako stopári, a následne im bola predčítavaná Vogonská poézia (tretia najhoršia v známej galaxii), ako forma trestu za vplíženie sa na Vogonskú loď, Arthur a Ford sú vyhodení do otvoreného vesmíru. Jednu sekundu pred udusením sa stopom neočakávane dostanú na Srdce zo Zlata, loď, ktorá bola ukradnutá prezidentom Galaxie (vo vláde, o ktorej na Zemi nikto nepočul), menom Zaphod Beeblebrox, ktorý je náhodou Fordov bratranec z druhého kolena. Loď pilotuje Zaphod spolu s Trillian, ktorú Arthur raz stretol na párty, a je obsluhovaná klinicky depresívnym androidom Marvinom. Ford a Arthur sa dozvedia o Zaphodovom okamžitom záujme o loď: Nájdenie legendárnej stratenej planéty Magrathey, kde by sa mali stavať luxusné planéty. Keď tam dorazia, Arthur stretáva starého obyvateľa menom Slartibartfast, ktorý im prezradí, že nejakí bohatí klienti (ľuďom známi ako myši, ktoré sú 3-dimenzionálnou reprezentáciou hyper-inteligentných pan-dimenzionálnych stvorení, ktoré mali reprezentantov na Zemi, aby monitorovali ich výskum) prebudili Magratheancov z cryózy, na jednu poslednú prácu. Planétou, čo mali postaviť je Zem číslo 2, aby nahradila už zdemolovanú Zem číslo 1, ktorú Margratheanci postavili nie ako planétu, ale organický superpočítač, aby zistili Otázku, nie Odpoveď na Život, Vesmír a vôbec. Odpoveď je už myšiam známa. Ako Hlbina Myslenia povedala, Odpoveď je 42, ale to dáva zmysel iba ak je známa aj Otázka. Zem bola v skutočnosti zdemolovaná 5 minút predtým, ako mala byť vykalkulovaná Otázka.
Hlavné postavy.
Arthur Dent.
Spolu s Fordom Prefectom, horko - ťažko utečie pred zničením Zeme, ktorá sa demoluje kvôli miestu pre hyperpriestorový obchvat. Arthur strávi niekoľko nasledujúcich rokov stále nosiac svoj župan, beznádejne prechádzajúc od problému k problému, pričom sa snaží zjednodušiť svoj život. Radšej by si dal šálku čaju, ale zaobstarať si ho v ďalekých kútoch galaxie sa zdá byť problémom.
Na svojich cestách zažíva najrôznejšie dobrodružstvá, ktoré mu vôbec nie sú príjemné. Jedna z týchto nepríjemností je tá, že sa mu pri každej ceste teleportom alebo časom mení jeho taška. Od druhého dielu si je vedomý toho, že do doby, kedy sa dostane na jedno miesto, musí prežiť. A aj keď je Zem na začiatku prvého dielu zničená, Arthur sa na ňu v ďalších dieloch vracia. (Vďaka Srdcu zo zlata a jej nepravdepodobnostnému pohonu, ktorý má na pozemšťanov neblahý vplyv). 
V pôvodnom seriáli z roku 1981 Arthura hral herec Simon Jones, vo filme z roku 2005 ho hral herec Martin Freeman.
Ford Prefect.
Tento mimozemšťan pochádza z Betelgeuze 5 a jeho pôvodné meno je vysloviteľné iba v zložitom betelgeuzskom dialekte, ktorý zanikol pri Veľkom hrungozrútení galaxie, ktoré zmiatlo všetky staré Praxibetelské osady na Betelgeuze 7. Jediný, kto záhadne prežil, bol jeho otec. Samozrejme, táto udalosť je opradená veľmi podivným a nevysvetliteľným tajomstvom. Otec sa presťahoval na Betelgeuze 5, kde sa stal jeho otcom i strýčkom. Na počesť vyhynutej rasy mu dal meno v už zaniknutom jazyku a kvôli tomu, že sa ho jeho syn nikdy nenaučil vysloviť, zomrel. Meno „Ford Prefect“ si vybral, keď na 15 rokov stroskotal na Zemi. Vo svojom živote sa stáva priateľom pozemšťana Arthura Denta a po demolácii Zeme Vogonmi, kvôli hyperpriestorovej diaľnici sa znovu stretáva s bratrancom Zafodom Bílbroxom a jeho priateľkou (pozemšťankou) Trillian. Spoločne s týmito ľuďmi prežíva pri cestách životom, vesmírom a vôbec rôzne dobrodružstvá.
V pôvodnom seriáli z roku 1981 hral Forda herec David Dixon, vo filme z roku 2005 ho hral herec Mos Def.
Tricia McMillanová.
Aby jej meno bolo „in“ vo vesmíre, premenovala sa na Trillian. Trillian je vyštudovaná astrofyzička, ktorá pracovala ako moderátorka v televízii. Krátko pred zničením Zeme sa stretla na jednom večierku v Islingtone s Arthurom Dentom a následne taktiež so Zaphodom Beeblebroxom, ktorý ju odviedol na svoju kozmickú loď. To jej zachránilo život a následne sa stala jedinou žijúcou pozemšťankou.
V pôvodnom seriáli z roku 1981 hrala Trillian herečka Sandra Dickinson, vo filme z roku 2005 ju hrala Zooey Deschanel.
Zafod Bíblbrox.
Pochádza z planéty ktorá sa nachádzala neďaleko Betelgeusu a je "polo-bratranec" Forda Prefecta, s ktorým majú "tri spoločné matky". "Nehodou s antikoncepciou a cestovaním v čase" sa stalo, že je zakladateľ svojho rodu. Jeho otec je Zaphod Beeblebrox Druhý, pričom sa dejiny zopakovali a jeho otcom je Zaphod Beeblebrox Tretí... Pri stretnutí je nemožné si ho pomýliť s niekým iným. Má 2 hlavy a 3 ruky. V prvom diele Stopárovho sprievodcu, potom čo sa dostal na Zem pred jej zničením, si cez svoju druhú hlavu prehodil plachtu a vydával ju za svojho papagája, pričom spoznal Trillian. Na začiatku knihy vystupuje ako „prezident galaxie“, ale potom čo ukradol najnovšiu loď Srdce zo zlata, už netúži po svojom poste.
V pôvodnom seriáli z roku 1981 hral Zaphoda herec Mark Wing-Davey, vo filme z roku 2005 ho hral Sam Rockwell.
Marvin.
Prototyp robota firmy Sirius Cybernetics Corporation, skutočná ľudská bytosť, špeciálne vyrobeného pre vesmírnu loď Srdce zo zlata poháňanou pohonom na nepravdepodobnosť. Jeho depresívna a znudená nálada je spôsobená nevyváženosťou úloh, ktoré sú zväčša vynášanie odpadkov alebo parkovanie áut, a veľkosťou mozgu, ktorý je veľký ako planéta, takže je 50 000 krát inteligentnejší než človek. Napríklad, keď je zajatý Krikitskými robotmi, jeho funkcia je zmenená na centrálny bojový počítač, ktorý má riešiť ich vojnovú stratégiu. Marvin, okrem ovládania krikitských robotov, (ktoré od tej doby trpia zo záhadných dôvodov depresiami) mimochodom vyrieši všetky hlavné matematické, psychické (nie svoje), chemické, biologické, sociálne, filozofické, etymologické, meteorologické a psychologické problémy vesmíru trikrát. Ďalej taktiež zloží niekoľko uspávaniek, napr.: Ako neznášam noc.
Vzhľadom k častému čakaniu, Marvin dosiahne úctyhodného veku a na konci svojho života je 37-krát starší než vesmír. Na konci štvrtého dielu Stopárovho sprievodcu jeho oči vyhasnú a on zomrie zmierený so svetom po prečítaní Božského ohnivého znamenia pre všetko tvorstvo: Za vzniknuté problémy sa ospravedlňujeme.
Slartibartfast.
Pôsobí ako jeden z návrhárov a staviteľov planét na planéte Magrathea. Jeho prácou je vytváranie pobreží, no najviac sa špecializuje na fjordy, za ktoré dostal aj ocenenie. Jeho prácu môžeme vidieť aj tu na Zemi, presnejšie v Nórsku. Pri výstavbe Mliečnej dráhy II. dostal na starosť návrh a výstavbu Afriky. Dosť ho to zarmútilo pretože chcel urobiť viacej fjordov, ale tie by sa v Afrike asi ťažko vysvetľovali. 
V pôvodnom seriáli z roku 1981 hral Slartibartfasta herec Richard Vernon, vo filme z roku 2005 ho hral Bill Nighy.
Film.
Britsko-americký sci-fi film z roku 2005.
Douglas Adams sa pokúšal napísať scenár vyše dvadsať rokov. Po jeho smrti v roku 2001 pracovala na scenári Karey Kirkpatricková. Snažila sa pokračovať v Adamsovskom štýle, no nie vždy sa jej to podarilo. Princíp svojského humoru bol zachovaný. Z veľkej časti je scenár založený na prvej časti pentalógie, sem-tam sa objaví nejaký fór, alebo odkaz na inú časť, ale to je ozaj iba kvapka v mori.
Jedna osoba v deji, ktorá bola Adamsom špeciálne vytvorená pre filmové spracovanie je Humma Kavula, kňaz spoločnosti vyznávajúcej náboženstvo, ktoré považuje za počiatok sveta Veľký zelený chrchliak a apokalypsu v podobe Veľkej bielej vreckovky.
Stručný dej
Arthur Dent má veľmi zlý deň. Je štvrtok, práve mu chcú zbúrať dom a zisťuje, že jeho najlepší priateľ je mimozemšťan, pričom jeho planéta má byť za niekoľko málo minút zničená. Podarí sa mu však spolu s Fordom Prefectom stopnúť vesmírnou loď, aby boli za krátko vyhodení do vzduchoprázdna s minimálnou šancou na záchranu. Našťastie je zachránený vesmírnou loďou, ktorej posádku tvorí Zaphod Beeblebrox - prezident Galaxie, Trillian, Arthurova bývalá známosť, a Marvin, robot v ťažkej depresii. Spoločne sa vydávajú hľadať bájnu planétu Magratheu, aby úplne náhodou zistili, ako to bolo v skutočnosti so Zemou a aká je odpoveď na Základnú otázku života, vesmíru a vôbec. Na záver je uvedený do prevádzky druhý model Planéty Zem a Arthur a ostatní sa vydávajú za ďalším dobrodružstvom.
Televízny seriál.
Tento seriál (Stopárov sprievodca po galaxii) natočila televízna stanica BBC v roku 1981. Bola to adaptácia na rozhlasovú hru, ktorá sa hrala v rádiách od roku 1978.
Celý seriál mal iba 6 časti a boli v ňom zahrnuté iba niektoré príhody z prvej knižky.
Dôležité veci v pentalógii a súvisiace s ňou.
Uterákový deň.
Uterák je nepochybne najdôležitejšou vecou, akú môže mať hviezdny stopár pri sebe. Čiastočne je to pre jeho čisto praktickú hodnotu – môžete sa doň zababušiť, aby vám nebola zima, keď sa plahočíte po chladných mesiacoch Jagalanu Beta, môžete si naň ľahnúť na niektorej z oslnivo krásnych pláží Santraginu Päť, kam ste prišli vychutnávať omamnú vôňu mora, môžete sa ním prikryť, keď spíte pod krvavočervenými hviezdami púštnej planéty Kakrafún, môžete ho využiť ako provizórnu plachtu pri splavovaní pomalej veľrieky Mof, namočiť ho pre boj zblízka, omotať si ho okolo hlavy, aby ste sa chránili pred jedovatými výparmi alebo pohľadom pahltného pučivála z Trálu. (Je to neuveriteľne sprostý tvor. Myslí si, že ak ho nevidíte, ani on nemôže vidieť vás – tupý ako poleno, ale hrozne, hrozne pažravý.) V prípade nebezpečenstva môžete uterákom mávať, aby ste privolali pomoc, no a, pravdaže, môžete ho použiť aj na utieranie – ak vám po tom všetkom pripadá dosť čistý.
Čo je však ešte dôležitejšie, uterák má nevyčísliteľnú psychologickú hodnotu. Ktovie prečo, ale ak domased (nestopár) zistí, že stopár má so sebou uterák, bude automaticky predpokladať, že má aj zubnú kefku, froté rukavicu na umývanie, mydlo, plechovku biskvitov, ploskačku, kompas, mapu, klbko špagátu, sprej proti hmyzu, pršiplášť, skafander a tak ďalej. Ba čo viac, celkom rád si požičia ktorúkoľvek z týchto a iných vecí, ktoré stopár „nešťastnou náhodou stratil“. Domased si totiž pomyslí, že človek, ktorý dokáže prestopovať galaxiu krížom-krážom, prekonať nespočetné prekážky a stále vedieť, kde má uterák, jednoducho stojí za to. 
Na rovnakom princípe je založená aj fráza, ktorá prešla do stopárskeho slangu: „Hej, aj ty žerieš toho Forda Perfecta? To je ale maska! Ten člen fakt vie, kde má uterák.“ [Žrať = poznať, mať rád, udržiavať sexuálne vzťahy s; maska = frajer; člen = frajer na druhú.]
Citáty a zaujímavé časti textu.
„V predslove Stopárovho Sprievodcu po Galaxii sa hovorí: Vesmír je veľký. Fakt veľký, ani by ste neverili ako úžasne hrozne veľký je. A tak ďalej. Tiež sa tam píše, že keď sa zhlboka nadýchnete, môžete vo vesmírnom vákuu prežiť asi tridsať sekúnd. Avšak pravdepodobnosť, že vás v priebehu tých tridsiatich sekúnd niekto nájde je jedna
ku dvom na 207946037, čo je úplnou náhodou tiež telefónne číslo Islingtonského bytu, kde sa Arthur zúčastnil na maškarnom večierku a spoznal tam veľmi pekné dievča, ktoré vôbec nemal šancu zbaliť. Aj keď planéta Zem, Islingtonský byt aj telefóny boli zničené, Ford a Arthur boli zachránení“
Kniha: Stopárov sprievodca galaxiou
„“Prvýkrát som sa zachránil vďaka fantastickej a - pri všetkej skromnosti – skvostnej, duchaprítomnej a rýchlej reakcii, pohyblivosti, prvotriednej práci nôh a sebaobeti.” 
“Tá sebaobeť by ma zaujímala.” 
“Odhodil som polovicu milovaného a myslím, že nenahraditeľného páru topánok.” 
“A prečo sebaobeť?” 
“Pretože boli moje!” odsekol Ford.“
Kniha: Zväčša neškodná
„Napríklad celá ta zákulisná záležitosť s Arthurom a Trillian, chcú vedieť, došlo tam vôbec k niečomu? Odpoveď na takéto otázky samozrejme znie: starajte sa láskavo o seba.“
Kniha: Zbohom a ďakujeme za ryby
"Prvé a posledné myšlienky vorvaňa, ktorý vznikol pôsobením nepravdepodobného pohonu. 
„Aha...! Čo sa to deje?“ myslelo si. 
Ehm, pardon, kto vlastne som?
Dobrý deň? 
Prečo som tu?
Čo je zmysel môjho života? A čo tým myslím, keď hovorím, kto som?
A jéjej! Aha!
Čo sa to ku mne naraz tak strašne rýchle blíži? 
Tak strašne rýchlo. 
Je to veľké, ploské a guľaté . . . 
to chce nejaké dôkladné meno ako napríklad . . . 
mmm. . . em . . . zem! To je ono! Zem!
Budeme priatelia?“
A potom, po náhlom mľaskavom žuchnutí, nasledovalo už len ticho."
Kniha: Stopárov sprievodca galaxiou 
Ešte raz tú vetu zopakoval, keď nastúpili. Sedadlá a veľká časť obslužného priestoru mala jemné kožušinové alebo zamatové poťahy. Na hlavnom riadiacom paneli bol veľký zlatý monogram "EP".
"Vieš," začal Ford a zapaľoval motory, “pýtal som sa ho, či je to pravda, že ho uniesli mimozemšťania, a vieš, čo mi povedal?”
“Kto?” spýtal sa Arthur.
“Kráľ.”
"Ktorý Kráľ? Podobnú debatu sme už mali, že?"
“Nevadí,” povedal Ford. “Dôležité na tom je, že povedal nie. Šiel sám od seba.”
“Stále mi nedochádza, o kom to hovoríš.”
Ford zavrtel hlavou. 
“Vieš čo, tam v tej priehradke vľavo od tebe sú nejaké pásky. Vyber nejakú muziku a pusť ju, ok?”
“Dobre,” povedal Arthur a prechádzal možnosti. “Páči sa ti Elvis Presley?”“
Kniha: Zväčša neškodná
„Vogonská poézia je samozrejme až treťou najhoršou v Galaxii. Druhá najhoršia je poézia Azgothov z planéty Kria. Keď kráľ ich básnikov Chrochtos Nadýmavý recitoval svoju Ódu na malú hrudku zeleného hnusu, ktorú som objavil v podpazuší jedného letného rána, štyria poslucháči zomreli na vnútorné krvácanie a predseda Stredogalaktickej komisie
pre zmrzačenie umenia prežil len vďaka tomu, že si uhryzol jednu nohu. Tvrdí sa, že Chrochtos bol trochu „sklamaný“ prijatím svojej básne, a práve sa chystal začať predčítavať svoju epickú skladbu v dvanástich knihách, nazvaných Moje obľúbené chrochty vo vani, keď vtom jeho vlastné tučné črevo v zúfalom pokuse zachrániť životy a civilizáciu mu vyskočilo až do krku a zadusilo mozog. Najhoršiu poéziu písala Paula Nancy Millstone Jenningsová z Essexu v Anglicku, ktorá bola našťastie zničená spolu so Zemou.“
Kniha: Stopárov sprievodca galaxiou
Odkaz v hudbe.
Knihou bol inšpirovaný klip od skupiny Kula Shaker, ku skladbe "Mystical Machine Gun".