Vzdušné sily Armády Českej republiky

Vzdušné sily Armády Českej republiky () predstavujú leteckú zložku Armády Českej republiky (AČR), ktorá pôsobí v rámci Veliteľstva vzdušných síl v Prahe. Letectvo zaisťuje spoločne s pozemným vojskom hlavnú bojovú silu AČR. Ide o nástupcu česko-slovenského vojenského letectva, ktoré existovalo v rokoch 1918 až 1992. 
Vzdušné sily AČR sú tvorené taktickým letectvom (21. základňa v Čáslavi), vrtuľníkovým letectvom (22. základňa pri Náměšti nad Oslavou) a dopravným letectvom (24. základňa v pražských Kbeloch), ďalej vojskom pozemnej protivzdušnej obrany a silami a prostriedkami velenia, riadenia a prieskumu.
Medzi hlavné úlohy vzdušných síl patrí zabezpečenie nedotknuteľnosti vzdušného priestoru Česka pomocou prostriedkov vyčleňovaných pre aliančný systém NATINAMDS či prostriedkov národného posilového systému (NaPoSy) protivzdušnej obrany. Vzdušné sily tiež poskytujú leteckú podporu pozemným silám, zabezpečujú mobilitu vojsk alebo umožňujú vykonanie rýchleho manévru. V mierovom stave sa podieľajú napríklad na činnosti leteckej záchrannej služby a leteckej pátracej a záchrannej služby, ktorá pôsobí v rámci Integrovaného záchranného systému a plní úlohy vyplývajúce z prijatých zákonov a medzirezortných dohôd.
Súčasným veliteľom vzdušných síl je od 1. novembra 2022 generálmajor Petr Čepelka, ktorý vo funkcii vystriedal generálmajora Petra Mikulenku.
História.
Vznik českých vzdušných síl (1993 – 2003).
Vojenské letectvo samostatného Česka vzniklo 1. januára 1993 po zániku Česko-Slovenska. Letectvo a protivzdušnú obranu Armády Českej republiky následne tvoril zmiešaný letecký zbor, dve divízie PVO, školský letecký pluk a dopravný letecký pluk. V jeho výzbroji sa nachádzali stíhacie lietadlá MiG-21, MiG-23, MiG-29 a bojové lietadlá MiG-23BN, Su-22 a Su-25. Cvičné lietadlá predstavovali stroje domácej výroby L-29 a L-39, vrtuľníky boli typu Mi-24, Mi-2, Mi-8 a Mi-17. V službe boli tiež dopravné a transportné lietadlá Tu-154, Tu-134, An-12, An-26, An-30 a L-410. 
Dňa 1. júla 1997 došlo k zlúčeniu 3. zboru taktického letectva a 4. zboru protivzdušnej obrany a vytvoreniu Veliteľstva vzdušných síl v Starej Boleslavi. Letectvo tak začalo fungovať ako samostatná zložka Armády Českej republiky a v nasledujúcich rokoch prešlo množstvom ďalších organizačných zmien. Príslušníci vzdušných síl sa po vstupe Česka do NATO dňa 12. marca 1999 zapojili ako vôbec prví českí vojaci do činnosti aliancie, pričom odvtedy nepretržite zabezpečujú český vzdušný priestor v rámci pohotovostného systému NATINAMDS ("NATO Integrated Air and Missile Defence System").
Spoločné sily AČR (2003 – 2013).
Existencia letectva v podobe samostatnej zložky armády skončila 1. decembra 2003, keď sa spolu s pozemnými silami stalo súčasťou novovzniknutých Spoločných síl AČR s veliteľstvom v Olomouci. Veliteľ vzdušných síl bol odvtedy zároveň jedným zo zástupcov veliteľa Spoločných síl. Zrušenie Veliteľstva vzdušných síl v Starej Boleslavi a zriadenie Spoločných síl sa stretlo s kritikou viacerých odborníkov. Podľa brigádneho generála Libora Štefánika patrili medzi najväčšie nedostatky koncepcie Spoločných síl, napríklad chýbajúce štáby pre veliteľa oboch zložiek armády alebo komplikované rozdeľovanie finančných prostriedkov, ktoré boli vyčleňované spoločne pre letectvo i pozemné sily.
Samostatné vzdušné sily (2013 – súčasnosť).
Dňa 1. júla 2013 došlo na základe záverov Bielej knihy o obrane k obnoveniu samostatných veliteľstiev pozemných a vzdušných síl. Spoločné sily, resp. ich veliteľstvo, boli zrušené 31. októbra 2013. Jedným z dôvodov tejto reformy bola snaha o úsporu zdrojov. Ďalšou organizačnou zmenou bolo zlúčenie 22. základne letectva a 23. základne vrtuľníkového letectva k 1. januáru 2014, ktorých útvary, personál a technika sa stali základom pre 22. základňu vrtuľníkového letectva v Sedleci, Víceniciach u Náměště nad Oslavou. 
Vzhľadom na zámer komplexného zabezpečenia nedotknuteľnosti vzdušného priestoru Česka a vzdušného priestoru Slovenska prostredníctvom vzájomnej spolupráce, vláda SR vyslovila súhlas s vyslaním príslušníkov Ozbrojených síl Slovenskej republiky na územie Česka a s prítomnosťou príslušníkov Armády Českej republiky na území Slovenska za účelom spolupráce pri vzájomnej ochrane vzdušného priestoru na základe Zmluvy medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o spolupráci pri vzájomnej ochrane vzdušného priestoru, ktorá bola podpísaná v Bruseli dňa 15. februára 2017.
Zahraničné misie.
Vzdušné sily Armády Českej republiky pôsobia aj v prospech mierových síl OSN, Severoatlantickej aliancie alebo ďalších zahraničných partnerov. České vzdušné sily sa zúčastnili misií IFOR, SFOR a SFOR II v Bosne a Hercegovine, operácie ISAF v Afganistane, misie Baltic Air Policing v rokoch 2009, 2012 a 2019 a misie Icelandic Air Policing v rokoch 2014, 2015 a 2016. Od 1. novembra 2013 pôsobí letecký kontingent Vzdušných síl AČR v misii Multinational Force and Observers (MFO) na Sinajskom polostrove a od 1. januára 2015 pokračuje pôsobenie českej leteckej poradnej skupiny AAT ("Air Advisor Team") na medzinárodnom letisku KAIA v Kábule pod hlavičkou misie Rozhodná podpora ("Resolute Support Mission"). V júni 2016 začal na leteckej záklandi Balad v Iraku pôsobiť tzv. Letecký poradný tím, ktorého úlohou je výcvik irackých pilotov a mechanikov lietadiel L-159.
Pozemná protivzdušná obrana.
Úlohou zabezpečenia protivzdušnej obrany (PVO) bojových jednotiek, vzdušného priestoru Česka a objektov štátneho významu je poverený 25. protilietadlový raketový pluk sídliaci v Strakoniciach.
Rádiotechnické vojsko.
Rádiotechnické vojsko zabezpečuje nepretržité rádiolokačné pokrytie vzdušného priestoru do výšky 30 km. Túto úlohu zabezpečuje predovšetkým 26. pluk velenia, riadenia a prieskumu s veliteľstvom v Starej Boleslavi, ktorému je podriadených celkovo sedem rádiotechnických rôt monitorujúcich celé územie Česka. Ciele vo výškach nad 3 000 m sleduje predovšetkým (nie výhradne) dvojica stacionárnych 3D rádiolokátorov RAT-31DL v rámci rádiolokačnej siete integrovaného systému protivzdušnej obrany NATINAMDS, zatiaľ čo vzdušný priestor pod touto hranicou sa nachádza v zóne zodpovednosti ČR.
Výstupy z vojenských i civilných rádiolokátorov a vojenských pasívnych sledovacích systémov Věra sú spracovávané v Starej Boleslavi v 261. stredisku riadenia a uvedomovania a výsledné informácie o vzdušnej situácii sú posielané na nadradené stupne velenia vrátane aliančného systému NATINAMDS. Vzdušné sily AČR tiež využívajú schopnosti vzdušného prieskumu systému AWACS v rámci programu NATO Airborne Early Warning and Control (NAEW&amp;C), na ktorom sa od roku 2011 podieľa aj Česko.
Dňa 5. decembra 2019 bola podpísaná česko-izraelská zmluva o nákupe ôsmich kusov mobilných multifunkčných 3D rádiolokátorov typu EL/M-2084 MMR v celkovej hodnote 125 miliónov amerických dolárov. Nové radary boli dodané v rokoch 2022 – 2023.