Častá

Častá (, ) je obec na Slovensku v okrese Pezinok, v Bratislavskom kraji. Prvá písomná zmienka je z roku 1240, vznikla ako podhradie hradu Červený Kameň. Katastrálne územie obce sa rozprestiera na 3523 hektároch.
Stred obce je vo výške , chotár obce vo výške od 219 do Nad obcou, v lesnom prostredí, je hrad Červený Kameň (). V katastrálnom území obce sa nachádza NPR Hajdúchy.
Častá patrila v minulosti do bratislavskej župy a do okresu Senec. Po roku 1918 Častá patrila do okresu Pezinok, potom Modra. V rokoch 1945 až 1960 bol okresné mesto pre Častú Pezinok, začas so sídlom v Modre.
Od 30. júna 1960 patrila obec do okresu Bratislava-vidiek. V súčasnosti je Častá v okrese Pezinok v Bratislavskom vyššom územnom celku. V rokoch 1944 – 1953 bola do obce pričlenená, ako jej miestna časť, obec Píla.
Polohopis.
Leží na východnom úpätí a rozhraní Malých Karpát a Trnavskej pahorkatiny. Na severe a severovýchode Častá hraničí s obcou Doľany, na severe a severozápade so Sološnicou, na východe je obec Štefanová, juhovýchodne Budmerice a na juhu obec Píla a Dubová.
Časti obce.
Dolina – pokračovanie cesty nad Vrškom – smer ku strelnici, Hoštáky (smer od križovatky z hlavnej cesty na hrad Červený kameň), Mestečko (centrum obce okolo námestia), Mraznice (smer do Karpát – cesta medzi Hoštákmi a Vrškom), Pažic – rovnobežná o poschodie nižšie pod hlavnou (štátnou) cestou, Rázcestie, Vršek ( od kostola na námestí smerom hore do lesov Karpát ku strelnici, pokračuje ako Dolina), Za bránu(smer na Modru) názov ukazuje, kde končila ohradená dedina, Kiperky (z nem. Kuh berg – kravská hora, skôr kopec) – medzi Vrškom a Mraznicami o poschodie vyššie ku horám rovnobežná nad hlavnou (štátnou) cestou,
Ulice.
Andreja Hlinku, Cintorínska, Družstevná, Fándlyho, Hlavná, Karpatská, Kíperská, Mesačná, Mraznická, Na vŕšku, Nová, Pastierska, Píla-rázcestie, Podhorská, Podzámocká, Poľná, Ružová, Slnečná, Sokolská, Štefanovská, Veterná, Záhradnícka, Zámocká
Vodné toky.
. Mraznický potok – pramení – vyteká zo Sivých baní( blízko zelenej turistickej značky z obce smerom na hrad Červený kameň), preteká Mraznickou dolinou (čiastočne dolu Kiperskou ulicou) a vteká do Gidry asi 3km pod obcou cca.pod úrovňou hydinární v lese Lindava /kir/,
. Čertov járok – menší potok prameniaci v dolinke pod vrchom Zrkadlisko ( Špíegel – z nem. spiegel = zrkadlo) medzi obcou Častá a Doľany. Preteká medzi obcami pod štátnou cestou, tečie neďaleko Kaplnky sv. Rozálie (miest. názov Rozálka) pri obci Štefanová, ktorá bola postavená v roku 1885 a ktorá sa stala známou scénou z výpravného filmu Vivat Beňovský. Neďaleko nej (300m) podchádza štátnu cestu z Častej do Štefanovej a vlieva sa do Štefanovského potoka./kir/.
Politika.
Obecné zastupiteľstvo.
Starostom je od roku 2022 je PhDr. Mgr. František Kašický, Ph.D., MBA., LL.M.. Obecné zastupiteľstvo má 9 členov.
Obyvateľstvo.
V roku 2004 mala obec Častá cca 2 076 obyvateľov.
K 31. 8. 2010 mala obec Častá 2 193 obyvateľov.
K 31.12. 2022 mala obec Častá 2 383 obyvateľov.
Kultúra a zaujímavosti.
Divadlo.
V roku 2003 Divadlo Na kolene zinscenovalo poviedky od Mariána Minárika po názvom Veselé historky spod častovskej veže. Po veľkom diváckom úspechu v Častej nasledovali predstavenia v okolitých obciach, v bratislavskom V-klube a napokon aj verejná nahrávka v Slovenskom rozhlase (relácia Slovinky).V roku 2004 mala premiéru divadelná hra Mariána Minárika Po pohrebe veselo alebo Veselé historky spod častovskej veže 2. S touto hrou sa súbor zúčastnil Divadelných konfrontácií v Rohožníku. Ďalší rok priniesol voľné pokračovanie Veselých historiek spod častovskej veže od Mariána Minárika pod názvom Franco sa sce ženyt. V sezóne 2005/2006 divadlo nacvičilo komédiu od Ľubomíra Feldeka Hraj, noha, a ty, druhá, tancuj! Vystúpilo s ňou v Bratislave, na jeseň roku 2006 na divadelnom festivale v Tisovci a tiež na súťažnej prehliadke Divadelné konfrontácie 2007 v Modre. Divácky veľmi úspešné predstavenie od Ľubomíra Feldeka Z dreva vyrezané malo premiéru 18. 5. 2007.
V roku 2008 malo premiéru hra od Stanislava Štepku Nevesta predaná Kubovi. Nateraz poslednými hrami boli dramatizácia Exupéryho Malého princa a Veselé historky spod častovskej veže 4 alebo Ako sa v šenku u Schmidta hralo pimprlátkové divadlo a ako išli Častované do neba.
Okrem tvorby javiskových inscenácií organizuje Divadlo Na kolene od roku 2004 v Častej nesúťažnú prehliadku ochotníckych divadiel v podobe divadelného festivalu Festeátro. Divadelný súbor taktiež vystupuje na divadelných festivaloch (Malacky, Tisovec, Senica, Pezinok, Poděbrady) a aktívne sa zúčastňuje na tvorbe kultúrnych podujatí v obci Častá i v Malokarpatskom regióne.
Múzeá.
Múzeum Červený Kameň so svojimi unikátnymi zbierkami patrí k najnavštevovanejším hradom na Slovensku. Je súčasťou Slovenského národného múzea. Špecializuje sa na vývoj bytovej kultúry šľachty a meštianstva na Slovensku. Dôraz kladie na umelecko-historický charakter zbierkových predmetov a dejiny hradu Červený Kameň. Sídlom múzea je národná kultúrna pamiatka Hrad Červený Kameň.
Pravidelné podujatia.
FESTEÁTRO – divadelný festival: od roku 2004 Divadlo Na kolene Častá každoročne organizuje v areáli Základiny (obecný úrad) divadelný festival Festeátro. Na prvom ročníku sa okrem Divadla Na kolene predstavil aj súbor Divadla Na hambálku z Malaciek. Na druhom ročníku festivalu Festeátro 2005 sa zúčastnili: Divadlo Na hambálku Malacky, Divadelný súbor Daxner z Tisovca a domáce Divadlo Na kolene. Tretieho ročníka festivalu Festeátro 2006 sa zúčastnili: Divadlo Na hambálku Malacky, Divadelný súbor Daxner z Tisovca, Divadelný súbor T. Vansovej Rimavská Píla (ocenený na Scénickej žatve 2006), Divadelný súbor LETKISS Devín, Divadlo Na kolene a detský súbor Divadlo Na kolienku Častá.
Od roku 2007 sa divadelný festival uskutočňuje v Amfiteátri v Častej. V roku 2010 sa uskutočnil už jeho 7. ročník.
Šport.
V obci pôsobia športové a voľnočasové kluby:
Pravidelné podujatia:
Registrácia a štart: futbalové ihrisko v Častej. Kategórie: podľa pravidiel SBS. Trať: , asfalt + les. Traťový rekord: 0:27:20 hod. Ján Križák (v roku 2003)
Školstvo.
V obci sa nachádza plnoorganizovaná základná škola ako aj materská škola.
Referencie.
2. http://www.nakolene.com/o_subore.html 
3. http://www.dhzcasta.sk/index.html