Ferdinand Salzmann

Ferdinand Salzmann (* asi 1830, Vinosady† 30. marec 1913, Pata) bol výtvarný umelec, vedúca osobnosť súvekej západoslovenskej ľudovej sklomaľby. Výtvarne najvýznamnejší člen umeleckej rodiny Salzmannovcov, sklomaliarov. Maľoval náboženskú (kresťanskú) tematiku.
Život.
Pôvod.
Ferdinandov otec, tiež Ferdinandhoci niektoré zdroje uvádzajú, že meno je neznáme pochádzal zrejme z Bavorska a na územie dnešného Slovenska prišiel niekedy pred rokom 1830. Za obec Kočišdorf (Veľké Tŕnie, Vinosady pri Pezinku) mal dvanásť rokov slúžiť vo vojsku, za čo ho obec prijala za svojho občana a hájnika. Popri zamestnaní mal maľovať ľuďom obrázky. Záznam z cirkevného registra mesta Modra uvádza akéhosi maliara („"pictor“") Ferdinanda Salzmanna, ktorý zomrel v septembri 1854 vo veku 52 rokov.
"Slovenský náučný slovník" (1932) píše v hesle o ľudovom umení o akomsi „Ferdinandovi Salcmanovi“ takto: "„Bývalý vojak a potom hájnik obce Račišdorfa pri Pezinku, žijúci v 19. stor[očí]. V lete hájil role a vinohrady, v zime pilne maľoval obrazy na skle. Na jar potom jeho žena obrazy v drevenej ‚krošne‘ na chrbte po dedinách predávala. Salcman maľoval aj nábytok: lavice, skrine, truhly, tulipány, lístočky a najmä hrebíčky na nábytku maľované prezradzujú tú istú techniku a farby ako obrazy na skle. Najbohatšiu kolekciu obrazov pečlive sosbieral dr. A. Václavík pre Vlastivedné muzeum v Bratislave. Salcmanove obrazy najdeme skoro vo všetkých väčších muzeách Republiky. Typické sú jeho ‚Večere Pána‘, ktorých je známe niekoľko typov.“" Salzmanov obraz na skle (s. 314) je jedným z mála farebných obrázkov v slovníku. Keďže niektoré salzmannovské diela sú pomerne ťažko priraditeľné ku konkrétnej osobe, je možné, že časť údajov, ktoré slovník spomína sa vzťahovala až k Ferdinandovisynovi.
Pôsobenie.
Podľa literatúry sa Ferdinand narodil asi v roku 1830 vo Vinosadoch. Matričný záznam o jeho sobáši v Račindole z roku 1859 hovorí, že pochádzal zo Šúroviec ("Nagy Súr") a že mal v čase sobáša 28 rokov, čo približne zodpovedá rokom narodenia 1830/1831.
Pôvodne začal Ferdinand študovať teológiu, no neskôr so štúdiom pre odpor otca skončil a vyučil sa za stolára. Okrem remeselnej činnosti príležitostne maľoval obrázky. Počas prusko-rakúskej vojny odišiel bývať do Zavaru, neskôr býval v Šúrovciach, Šoporni a v Pate, kde aj zomrel. Sklomaľbe sa venoval aj jeho syn Alexander Salzmann.
Podľa informácií Ferdinandovho syna Alexandra Salzmanna mal Ferdinand zomrieť 30. marca 1913 v Pate. Tento údaj poskytuje aj neskoršia literatúra.
Deti.
Podľa "Slovenského biografického slovníka" bola Ferdinandovou manželkou Anna, rodená Vyhlídalová a okrem syna Alexandra mal syna Vincenta Salzmanna. Staršia štúdia, z ktorej čerpala väčšina neskoršej literatúry i biografický slovník, uvádza ako dátum Alexandrovho narodenia 14. december 1870. Štúdia nespomína meno Alexandrovej matky, ale spomína brata Vincenta, ktorý mal žiť v neskoršom období spolu s Alexandrom a ich Ferdinandom v Pate. Záznamy cirkevnej matriky zo Šúroviec (zrejme s pôsobnosťou aj pre susedný Zavar) neobsahujú k uvedeným (a blízkym) dátumom žiaden záznam o krste osoby s menom Alexander Salzmann. Obsahujú však záznam o narodení a krste Alexandra Ladislava ("„Alexander Laudislaus“") z 26. júna 1863. Alexandrovými rodičmi boli maliar ("„pictor“") Ferdinand Salzmann a Františka Viková („"Francisca Vik“"). Františka ("„Francisca Vild“", niekedy aj "„Vileh“") mala mať podľa matriky s maliarom Ferdinandom Salzmannom ešte niekoľko ďalších detí: Hermína Salzmannová (1859), Ján Salzmann (1861) a Adolf Salzmann (1865). Záznamy z cirkevnej matriky v Šoporni (s pôsobnosťou pre Patu) potom spomínajú krst krátko žijúcej dcéry Františky (1873) a pre priezvisko matky uvádzajú tvar "„Wild“". Krst Alexandra Salzmana v decembri roku 1870 nepotvrdzujú ani záznamy zo Šoporne. Ako Františku ("Francisca") Wild(ovú) označuje Ferdinandovu manželku aj záznam zo 16. januára 1859, zo sobášnej matriky v Račindole, odkiaľ Františka pochádzala.
Dielo.
Ferdinand sa venoval hlavne sklomaľbe, v ktorej znázorňoval náboženské (kresťanské) motívy ako Pieta (Sedembolestná Panna Mária), Posledná večera, Adam a Eva, Korunovanie Panny Márie, "Ježiško so zemeguľou a svätý Ján Krstiteľ", "Pražské Jezuliatko a sv. Ján Nepomucký" a postavy svätcov (svätá Katarína, Barbora, Rozália, Izidor (patrón roľníkov znázornený Ferdinandom ako oráč), Genovéva, Ján Nepomucký).
Veľký vplyv mal na tvorbu svojho syna Alexandra, ktorý s ním zrejme vytvoril niektoré svoje prvé diela a ktorý prebral jeho podklady. 
"„Jeho práce svedčia o umeleckom cítení autora, o u zmysle pre tvarovú a farebnú proporčnosť“" a patria medzi najkultivovanejšie v regióne.
Hodnotenie.
Irena Murgašová (1952) Ferdinandovu tvorbu porovnáva s tvorbou jeho syna Alexandra Salzmanna slovami: "„Alexander Salzmann nebol typom umelca ako napríklad jeho otec [Ferdinand] a ded, ktorí okrem technickej zručnosti mali i citový vzťah a osobné zainteresovanie na maľbe ako na určitom druhu umeleckej činnosti [...] išlo [Alexandrovi] predovšetkým o remeselnú zručnosť so zreteľom na finančný profit."“