burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Lept

Lept patrí medzi grafické techniky, do skupiny tlače z hĺbky.
Základným materiálom pre lept je kovová doska (meď, zinok).
Kresba sa tvorí pomocou kyseliny, ktorá leptá nechránené miesta kovovej dosky. Plochy, ktoré nemajú byť vystavené účinku leptadla sa pokryjú tenkou vrstvou špeciálneho krytu (látka podobná vosku). Zadná strana dosky a okraje sa pokryjú lakom. Do krytu sa grafickou ihlou vytvorí kresba tak, aby ihla prenikla na kov. Kovová doska sa neskôr uloží do roztoku kyseliny a odhalený kov sa leptá. Po vyleptaní sa kryt odstráni a doštička sa pokryje tlačiarenskou farbou.
Pre tlač sa používa navlhčený papier a odtláča sa na hĺbkotlačovom tlačiarenskom lise.
Tlač z výšky

Tlač z výšky alebo vysoká tlač je najstaršou tlačiarenskou technikou. Princíp tlače spočíva v tom, že požadovaný obraz sa nanesie na tlačovú formu a miesta, ktoré sa nemajú otláčať, sa mechanicky, prípadne chemicky odstránia. Na vyvýšené (neodstránené) miesta je nanesená tlačová farba a táto sa za pôsobenia tlaku otlačí na papier alebo iný podklad. Tlačiace prvky sú teda vyvýšené nad prvky netlačiace. Pri navaľovaní tlačovej farby na tlačovú formu sa táto nanesie iba na povrch vyvýšených tlačiacich prvkov. Vyryté časti, ktoré nevystupujú z reliéfu, zostanú na odtlačku biele.
Tlač z výšky je charakterizovaná reliéfnou tlačovou formou. Tlačová forma môže byť z najrôznejšieho materiálu, dnes najčastejšie oceľové, z ľahkých hliníkových zliatin, alebo plastové, v minulosti odlievané olovené, alebo drevené formy, v umeleckej tlači sa používa linoleum, kameň, lepenka, piesok, zemiaky a iné.
Techniky tlače z výšky sú drevorez (drevoryt - xylografia), rytina do Mässrovej dosky, linorez (linoryt), razená technika (šrotová tlač), kovoryt (kovorez), olovoryt, zinkografia. 
Priemyselne sa tlač z výšky používa ako kníhtlač a flexotlač.
Freska

Freska (z ) je technika nástennej maľby zhotovovaná na vlhkej omietke. Maľovanie fresiek je technicky náročná práca. Minerálne pigmenty rozomleté vo vode alebo vápennej vode sa nanášajú priamo na čerstvú omietku na stene tak, aby sa farby vsiakli do podkladu. To znamená, že maliar musí pracovať rýchlo, aby omietka nezaschla, lebo potom je možné robiť už len drobné úpravy temperou. Vďaka tomuto špeciálnemu postupu je freska jednou z najtrvalejších nástenných maliarskych techník, ale takéto maľby sa nehodia do vlhkého prostredia.
Technika maľovania fresiek bola známa už v staroveku. Používala sa v Grécku a predovšetkým v Taliansku, ale aj v Číne a Indii. Rané kresťanské umenie a umenie raného stredoveku dalo prednosť mozaikám, takže umenie fresky upadlo na dlhú dobu takmer do zabudnutia. K obnove došlo až koncom 13. storočia.
Vodopády Hlbokého potoka

Vodopády Hlbokého potoka je sústava vodopádov v Jánošíkových dierach v Krivánskej Malej Fatre. 
Vodopády Hlbokého potoka sú prírodné pamiatky, ktoré sú súčasťou Národnej prírodnej rezervácie Rozsutec. Hlboký potok prekonáva sústavou vodopádov v častiach Jánošíkových dier Dolné diery, Nové diery, Horné diery a Tesná rizňa na krátkom úseku veľký výškový rozdiel. Všetky vodopády sa nachádzajú na turisticky značených chodníkoch a sú sprístupnené lávkami.
Jánošíkove diery

Jánošíkove diery alebo len Diery je sústava tiesňav a kaňonov v Krivánskej Malej Fatre.
Jánošíkove diery sa nachádzajú v národnej prírodnej rezervácii Rozsutec. Skladajú sa z troch ucelených častí: Dolné diery, Nové diery a Horné diery. Preteká nimi Hlboký potok, ktorý ich vyformoval. V Dierach sa nachádza viac ako dvadsať vodopádov, ktoré spolu vytvárajú Vodopády Dierového potoka. Bizarné skalné útvary so špecifickou klímou sú domovom viacerých zaujímavých druhov rastlín a živočíchov.
Východiskom do Dier sú osady patriace do katastrálneho územia obce Terchová – Štefanová a Biely Potok. V Dolných dierach je vybudovaný náučný chodník. Horné diery sú v zimnom období uzatvorené. Jánošíkove diery sú prístupné atraktívnymi značenými turistickými chodníkmi s lávkami, rebríkmi a reťazami. V roku 2009 sa začala kompletná výmena oceľových konštrukcií na tejto trase.
Jánošíkové diery sa dajú absolvovať aj s deťmi, je vhodné sa vopred pripraviť. Niektoré rebríky dosahujú výšku 12 až 15 m, môže sa šmýkať, preto je dobré zvážiť kondíciu a pripravenosť celej skupiny. V zime bývajú rebríky a chodníky pokryté ľadom.
Dolné diery

Dolné diery je turisticky významná tiesňava v Krivánskej Malej Fatre, súčasť Jánošíkových dier.
Dolné diery sú sprístupnené náučným chodníkom. Nachádzajú sa v nich dva vodopády (1 m a 3,5 m), ktoré sú súčasťou vodopádov Dierového potoka. Bizarné skalné útvary so špecifickou klímou sú domovom viacerých zaujímavých druhov rastlín a živočíchov.
Nové diery

Nové diery je turisticky významná tiesňava v Krivánskej Malej Fatre, súčasť Jánošíkových dier.
Tiesňava Nové diery sa nachádza v národnej prírodnej rezervácii Rozsutec. Vybieha z Dolných dier proti prúdu menšieho prítoku Hlbokého potoka. Nachádzajú sa tu 4 vodopády s výškou 1 až 2 metre, ktoré sú súčasťou prírodnej pamiatky Vodopády Dierového potoka. Pomenovanie dostali podľa toho, že boli z celej sústavy Jánošíkových dier sprístupnené ako posledné. Bizarné skalné útvary so špecifickou klímou sú domovom viacerých zaujímavých druhov rastlín a živočíchov.
Horné diery

Horné diery je turisticky významná tiesňava v Krivánskej Malej Fatre, súčasť Jánošíkových dier.
Horné diery je tiesňava potoka Diery medzi vrchmi Veľký Rozsutec a Malý Rozsutec v národnej prírodnej rezervácii Rozsutec. Potok prekonáva prudké klesanie sústavou deviatich vodopádov s výškou 2 m až 4 m, ktoré tvoria prírodnú pamiatku Vodopády Dierového potoka. Horné diery sú pri veľkých dažďoch nepriechodné, pretože sa dajú zdolať iba pomocou rebríkov, reťazí a lávok. Uzavreté sú aj v zimnom období. Vynikajú bohatstvom živočíšnych a rastlinných druhov obľubujúcich chladné a vlhké ekosystémy.
Chleb

Chleb () je tretí najvyšší vrch Malej Fatry. Nachádza sa v Krivánskej časti pohoria v jej hlavnom hrebeni, približne južne od Terchovej. Lokalitou prechádza Medzinárodná diaľková turistická trasa E3.
Poloha.
Nachádza sa v severnej polovici pohoria, v centrálnej časti geomorfologického podcelku Krivánska Fatra a jej najatraktívnejšej časti Krivánske Veterné hole. Vrch leží v Žilinskom kraji, na rozhraní okresov Žilina a Martin a zasahuje na katastrálne územia obcí Terchová a Šútovo. Najbližšími vrcholmi v hlavnom hrebeni je západne ležiaci Veľký Kriváň () a východne ležiaci vrch Hromové (). Na južnom výbežku stojí celoročne prístupná Chata pod Chlebom ().
Opis.
Skalnato-hôľnatý vrch v centrálnej, najatraktívnejšej časti hlavného hrebeňa Krivánskej Fatry je vďaka dostupnosti a výhľadu obľúbeným cieľom turistov. Hlavný hrebeň vedie zo severu od Poludňového grúňa () cez Steny (; tu sa stáča západným smerom) a Hromové () a pokračuje západným smerom cez Snilovské sedlo na dominantný Veľký Kriváň (). Poloha nad Vrátnou dolinou v blízkosti Snilovského sedla, kde končí sedačková lanovka od Chaty Vrátna, robí mohutný vrch jedným z najľahšie dostupných nielen v Malej Fatre. 
Jeho severné svahy sú zvláštne vytvarované na tzv. „chlebské kotle“, pozostatok po dávnych zosuvoch. Pretože sa tu dlho do jari drží sneh (známy svah Oštiepková mulda), boli tu vybudované lyžiarske trate, dostupné z Vrátnej. Na južnej strane svah vytvára predvrchol "Bochník" a na južných svahoch sa nachádza aj Chata pod Chlebom. Na severnej strane pramení vo výške približne rieka Varínka, ktorá odvodňuje severnú polovicu masívu. Juhovýchodné svahy odvodňuje "Úplazný potok", čoby prítok Šútovského potoka a juhozápadné Snilovský potok, prítok Studenca.
Celá oblasť je súčasťou Národného parku Malá Fatra a veľká časť Chlebu patrí do NPR Chleb.
Počas merania pomocou systému GNSS (Globálny navigačný satelitný systém) a metódy RTK bola v roku 2017 zistená nadmorská výška vrcholu , čím bola upresnená dovtedy uvádzaná hodnota 
Výhľady.
Ľahko dostupný Chleb, situovaný v srdci Krivánskej Fatry, umožňuje výborný rozhľad na okolité vrchy Malej Fatry, no i vzdialené pohoria. Ďaleký kruhový rozhľad čiastočne obmedzujú len velikáni hlavného hrebeňa. Mimo Vrátnej doliny a okolitých kotlín a vrchov je zo skalnato-lúčnatého vrcholu možné pozorovať Oravské, Kysucké a Moravsko-sliezske Beskydy, Martinské hole, Vtáčnik, Veľkú Fatru, Nízke i Západné Tatry či Chočské vrchy.
Exteriér psa

Exteriér psa je súbor vonkajších, fyziologických vlastností psa. Medzinárodná kynologická federácia (FCI) vydala pre jednotlivé plemená tzv. štandardy, ktoré obsahujú popis jednotlivých častí tela psa, čiže jeho exteriéru. Podľa štandardu rozhodca na výstave posudzuje, do akej miery sa daný jedinec približuje štandardu predstavujúcemu ideálneho psa daného plemena. 
Pri popise psa rozhodca zvyčajne postupuje tak, že zhodnotí najprv celkový vzhľad jedinca a potom venuje pozornosť jednotlivým častiam a detailom.
Marian Jaslovský

Marian Jaslovský (* 9. marec 1963, Bratislava) je slovenský publicista, novinár, hráč na flautu, saxofóny, dychový syntetizátor Akai EWI, klávesy a príležitostný producent.
V roku 1986 vyštudoval Filozofickú fakultu Univerzity Komenského, odbor hudobná veda. Pracoval ako dramaturg agentúry, producent vydavateľstva Opus, šéfredaktor knižného vydavateľstva, redaktor magazínov Kankán a inZine, šéfredaktor gastronomického magazínu a profesionálny copywriter. V rokoch 20042011 bol redaktorom SME. Potom pôsobil ako manažér a analytik sociálnych médií v spoločnosti Mindshare Slovakia a od februára 2019 pôsobí v občianskom združení Post Bellum. Od januára 2022 sa vrátil k publicistike a je stálym redaktorom časopisu .týždeň. Okrem toho pripravuje podcasty "Príbehy 20. storočia" pre o.z. Post Bellum.
Ako hudobník či producent spolupracoval s desiatkami známych hudobníkov a nahral asi 100 albumov a singlov. Momentálne je súčasťou skupiny Klady kľudu, kde hrá na dychových a klávesových nástrojoch. V tejto zostave vydala skupina album "Žiadne mená" (2023).
Ako novinár/publicista spolupracoval s desiatkami médií. Napísal päť kníh. Editorsky sa podieľal na súbornom diele textov Fedora Freša a pripravuje monografiu skupiny Fermata.
Zoznam sopiek

Toto je zoznam aktívnych, ako aj vyhasnutých sopiek v slnečnej sústave.
Na Zemi.
Zoradenie podľa vulkanických provincií:
Demianka (rieka na Sibíri)

Demianka () je rieka na západnej Sibíri. Je pravým prítokom Irtyša. 
Pramení vo Vasjuganských močariskách na severovýchode Omskej oblasti. Ďalej tečie po území Ťumenskej oblasti. Dĺžka rieky - , výmera povodia - . Brehy sú nízke a pokryté lesom. 
Prítoky: Keum pravý; Tegus, Urna, Imgyt, Veľký Kunjak - ľavé. Rieka sa využíva zväčša na plavenie dreva.
Povodie Demianky je iba veľmi riedko osídlené. Väčšie mestá sa tu nenachádzajú.
Robert Roth

Robert Roth (* 28. október 1972, Bratislava) je slovenský herec.
Životopis.
Začínal v Detskej rozhlasovej dramatickej družine. Vyštudoval na konzervatóriu v Bratislave hudobno – dramatický odbor. 
Hercom Činohry Slovenského národného divadla je od roku 2000. V tom istom roku bol nominovaný na DOSKY 2000 za rolu Ariela v Shakespearovej Búrke. V SND hral aj v ďalších dvoch Shakespearových hrách - "Antonius a Kleopatra", "Trojkráľový večer alebo čo len chcete" (šašo Feste), na Bratislavskom hrade zase v "Kupcovi benátskom" (Gratiano). Stvárnil Jarryho "Tatka Ubu", za ktorého získal v Česku cenu za herecký výkon, Arthura v Mrožekovom Tangu, za Šabrina v adaptácií Dostojevského próz (Cudzia žena a muž pod posteľou) získal nomináciu na DOSKY 2006. V roku 2008 ziskal DOSKY za postavu Hamleta v rovnomennej inscenácii SND. Cena Nadácie Tatra Banky za umenie 2008. Predstavenie Činohry SND Hollyroth získalo 2 ocenenia (Špeciálna Cena poroty a Cena študentskej poroty) na festivale Nová dráma 2010. Ten istý titul získal cenu DOSKY 2010 za najlepší mužský herecký výkon. Incenácia si odniesla aj DOSKU 2010 ako najlepšia inscenácia sezóny 2009/2010. 
Získal ocenenie Krištáľové krídlo v kategórii Divadlo a audiovizuálne umenie 2010.
Hráva aj v projektoch mimo domovského divadla- v Gogoľových Hráčoch či Shepardovej hre Posadnutí láskou (Bratislavské mestské divadlo, Divadlo a.h.a). Hral vo filme Vladimíra Morávka "Hrubeš a Mareš sú kamaráti do dažďa". 
Spolupracuje s rozhlasom - hra Baudolino, Pán prsteňov (Rádio Slovensko). Načítal román Michala Hvoreckého "Eskorta", ktorý je prvou slovenskou audioknihou vo formáte MP3. Trvá takmer 9 hodín.
Dňa 26. marca mu vyšiel debutový album s názvom "Klamanie telom". 11 piesní v šansónovom duchu nadväzuje na tradíciu Deža Ursinyho a Jara Filipa, avšak s osobitou poetikou Marcela Buntaja a Mariána Hečka, ktorí sú väčšinovými tvorcami piesní. Rothova nespútaná energia sa v skladbách nepresadzuje, naopak, na platni ho objavíte s kultivovaným prejavom. Aranžmány, postavené na akustických nástrojoch, a nápadité vokály sa na chvíľu stali zázemím, v ktorom sa naplno rozvíja Rothove zatiaľ neobjavené muzikantské alter ego. Jeho hlas možno počuť v reklamách na denník SME či Citroen a na Rádio Anténa Rock.
Chobotníčky

Chobotníčky alebo chobotničky (lat. "Echiurida", "Echiura") sú taxón obrúčkavcov. V druhej polovici 20. storočia sa často zaraďoval ako samostatný kmeň špirálovcov, t.j. ako taxón vedľa obrúčkavcov. 
Opis.
Sú to morské živočíchy s uhorkovitým až bochníkovitým telom, dlhým až okolo 40 cm. Vpredu sa nachádza pohyblivý, ale nezatiahnuteľný chobot, na jeho báze sú ústa. Črevo tvorí v tele veľa slučiek, takže mnohokrát presahuje dĺžku tela. Anus je terminálny.
Na povrchu tela je kutikula s hrbolčekmi, usporiadanými do kruhov, a so štetinkami – vpredu je pár tuhých štetín a okolo anusu jemnejšie štetinky. Pod kutikulou je epidermis, svalový vak a peritoneum coelomovej dutiny. Coelom je nečlánkovaný, len dutina chobota je od telovej dutiny oddelená diafragmou; coelomové dutinky sa však zakladajú embryonálne. 
Nervová sústava je podobná ako u "Sipuncula", brušný povrazec má však už náznak ganglií. Obehová sústava je jednoduchá uzavretá – tvorí ju brušná a chrbtová cieva (má funkciu srdca), pričom obe cievy sú spojené komisúrami. Táto obehová sústava však nijako nesúvisí s coelomovou dutinou. Osobitnú zmienku si zasluhuje vylučovacia sústava. Tvoria ju párové metanefrídie (zrejme rudiment zaniknutej segmentácie), ktoré však v skutočnosti fungujú ako gonodukty. Vylučovaciu funkciu plnia dve trubice v zadnej časti tela, do ktorých ústi veľké množstvo obrvených náleviek (nefrostómov). Vývody týchto trubíc sú pri anuse.
Rozmnožovanie a vývin.
Chobotníčky sú gonochoristy s výrazným, niekedy až extrémnym pohlavným dimorfizmom. Spomenieme si aspoň svojím spôsobom unikátne rozmnožovanie druhov rodu "Bonellia". Z vajíčka sa liahne trochofórová larva, ktorá pokiaľ prisadá na dno, mení sa postupne na dospelú samicu. Pokiaľ prisadne na lepkavý povrch tela (hlavne chobota) inej samice, mení sa na drobného samčeka (má asi 1 mm), ktorý cez vývod metanefrídie vlieza do jej tela a tu oplodňuje vajíčka. Je nanajvýš zaujímavé, že v tomto prípade pohlavie nie je určené geneticky už v štádiu zygoty, ale vývin samčieho pohlavia indukujú látky, ktoré sú obsiahnuté v chobote samice.
Poznáme asi 70 druhov chobotníčok. V pobrežnej zóne skoro celej Európy sa vyskytuje "Bonellia viridis" s dlhým, na konci rozoklaným chobotom. Na pobreží chladnejších morí Európy je častý "Echiurus echiurus", ktorý má kratší lopatkovitý chobot.
Systematika.
kmeň chobotníčky (Echiurida/Echiura):
NGC 3501

NGC 3501 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 23. apríla 1881.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 3502

NGC 3502 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 3503

NGC 3503 je emisná hmlovina s otvorenou hviezdokopou v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 1. apríla 1834.
NGC 3504

NGC 3504 je galaxia v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,9.
NGC 3505

NGC 3505 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 7. mája 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 3506

NGC 3506 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel dňa 11. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 3507

NGC 3507 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 14. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,9.
NGC 3508

NGC 3508 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 31. decembra 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 3509

NGC 3509 (tiež Arp 335) je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 30. decembra 1786. Halton Arp ju zaradil do svojho katalógu podivných galaxií medzi galaxie, ktoré nemohol zaradiť do žiadnej inej kategórie.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 3510

NGC 3510 je galaxia v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 3511

NGC 3511 je špirálová galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 21. decembra 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,8.
NGC 3512

NGC 3512 je galaxia v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 3513

NGC 3513 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 21. decembra 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,1.
NGC 3514

NGC 3514 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 22. marca 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 3515

NGC 3515 je galaxia v súhvezdí Malý lev, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 20. apríla 1882.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 3516

NGC 3516 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 3. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,5.
NGC 3517

NGC 3517 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 8. apríla 1793.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 3518

NGC 3518 je galaxia v súhvezdí Sextant, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,7.
NGC 3519

NGC 3519 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 14. marca 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 7,7.
NGC 3520

NGC 3520 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 3521

NGC 3521 je špirálová galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 22. februára 1784. Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,2.
Má nepravidelné špirálové ramená pretkávané prachom, kopami mladých modrých hviezd a ružovými hviezdotvornými oblasťami. Galaxia je zahalená do pozoruhodných obrovských bublinových obálok, ktoré sú pravdepodobne prúdmi hviezd vytrhnutých z galaxií, ktoré NGC 3521 v minulosti pohltila.
NGC 3522

NGC 3522 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 26. apríla 1883.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 3523

NGC 3523 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 2. apríla 1801.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 3524

NGC 3524 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 3525

NGC 3525 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,6.
NGC 3526

NGC 3526 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 25. marca 1865.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 3527

NGC 3527 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 11. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 3528

NGC 3528 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 22. marca 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,6.
NGC 3529

NGC 3529 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 22. marca 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 3530

NGC 3530 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 8. apríla 1793.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 3531

NGC 3531 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Edward Singleton Holden v roku 1881.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 3532

NGC 3532 alebo Kúzelná studnička je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Kýl, ktorú objavil Nicolas Louis de Lacaille v roku 1751. Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 3. Bola prvým objektom pozorovaným Hubblovým vesmírnym ďalekohľadom (HST) dňa 20. mája 1990. 
Zo vzdialenosti 1 430 ly sa nám na oblohe javí ako plôška s uhlovým priemerom 70′, čo je dvojnásobok uhlového priemeru Mesiaca. Je veľmi bohatá na hviezdy, v priestore s priemerom 29 ly ich obsahuje asi 130. Ďalekohľad s 15-cm priemerom objektívu ich rozlíši stovky a celá hviezdokopa sa v ňom javí ako ovál. V blízkosti jej okraja sa nachádza jasná žltá hviezda, ktorá ale ku hviezdokope nepatrí. Nenachádza sa v popredí, hoci je jasnejšia než všetky ostatné hviezdy v kope, ale v pozadí, až vo štvornásobnej vzdialenosti od Zeme v porovnaní s kopou.
NGC 3533

NGC 3533 je galaxia v súhvezdí Centaurus, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 22. apríla 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 3534

NGC 3534 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Otto Struve 18. marca 1869.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 3535

NGC 3535 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 18. apríla 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 3536

NGC 3536 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. decembra 1827.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 3537

NGC 3537 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil nemecký astronóm Ernst Wilhelm Leberecht Tempel 7. februára 1878.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 3538

NGC 3538 je dvojhviezda v súhvezdí Drak, ktorú objavil nemecký astronóm Heinrich Louis d’Arrest 15. septembra 1866.
NGC 3539

NGC 3539 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 13. apríla 1831.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,6.
NGC 3540

NGC 3540 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 11. marca 1831.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 3541

NGC 3541 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil Andrew Ainslie Common v roku 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 3542

NGC 3542 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 26. marca 1884.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
NGC 3543

NGC 3543 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 9. apríla 1793.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 3544

NGC 3544 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 3545

NGC 3545 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 26. marca 1884.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 3546

NGC 3546 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Frank Muller v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 3547

NGC 3547 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 3548

NGC 3548 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 7. februára 1832.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 3549

NGC 3549 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 12. apríla 1789.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,1.
NGC 3550

NGC 3550 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 11. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 3551

NGC 3551 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 24. augusta 1883.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 3552

NGC 3552 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 11. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 3553

NGC 3553 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil francúzsky astronóm Guillaume Bigourdan 13. marca 1885.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 3554

NGC 3554 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. decembra 1827.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 3555

NGC 3555 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 24. augusta 1883.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,7.
NGC 3557

NGC 3557 je galaxia v súhvezdí Centaurus, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 21. apríla 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,6.
NGC 3558

NGC 3558 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil nemecký astronóm Heinrich Louis d’Arrest 15. apríla 1866.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 3559

NGC 3559 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 12. apríla 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 3560

NGC 3560 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 6. apríla 1831.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 3561

NGC 3561 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 30. marca 1827.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 3562

NGC 3562 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 3. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 3563

NGC 3563 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Otto Struve 18. marca 1869.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 3564

NGC 3564 je galaxia v súhvezdí Centaurus, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 21. apríla 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 3565

NGC 3565 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,6.
NGC 3566

NGC 3566 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,6.
NGC 3567

NGC 3567 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 13. apríla 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 3568

NGC 3568 je galaxia v súhvezdí Centaurus, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 21. apríla 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 3569

NGC 3569 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil nemecký astronóm Heinrich Louis d’Arrest 27. apríla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 3570

NGC 3570 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 15. marca 1877.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 3571

NGC 3571 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 8. marca 1790.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 3572

NGC 3572 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 14. marca 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 6,6.
NGC 3573

NGC 3573 je galaxia v súhvezdí Centaurus, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 20. apríla 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
NGC 3574

NGC 3574 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan v roku 1877.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15,2.
NGC 3575

NGC 3575 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Heinrich Louis d’Arrest 21. februára 1863.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,4.
NGC 3576

NGC 3576 je emisná hmlovina v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 16. marca 1834.
NGC 3577

NGC 3577 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 1. apríla 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 3579

NGC 3579 je emisná hmlovina v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 14. marca 1834.
NGC 3580

NGC 3580 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Ernst Wilhelm Leberecht Tempel v roku 1877.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 3581

NGC 3581 je emisná hmlovina v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 14. marca 1834.
NGC 3582

NGC 3582 je emisná hmlovina v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 14. marca 1834.
NGC 3583

NGC 3583 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 5. februára 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,2.
NGC 3584

NGC 3584 je emisná hmlovina v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 16. marca 1834.
NGC 3585

NGC 3585 je galaxia v súhvezdí Hydra, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 9. decembra 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,9.
NGC 3586

NGC 3586 je emisná hmlovina v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 14. marca 1834.
NGC 3588

NGC 3588 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 26. apríla 1883.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 3589

NGC 3589 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 9. apríla 1793.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 3590

NGC 3590 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 4. februára 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 8,2.
NGC 3591

NGC 3591 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 27. marca 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 3592

NGC 3592 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 4. marca 1865.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 3593

NGC 3593 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 12. apríla 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11.
NGC 3594

NGC 3594 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 14. apríla 1789.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
NGC 3595

NGC 3595 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 5. februára 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,1.
NGC 3597

NGC 3597 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 21. marca 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,7.
NGC 3598

NGC 3598 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 4. marca 1865.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 3599

NGC 3599 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 14. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,8.
NGC 3600

NGC 3600 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 14. januára 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,7.
Philippe Sollers

Philippe Sollers vlastným menom Philippe Joyaux (* 27. november 1936, Talence, Francúzsko† 6. máj 2023, Paríž) bol francúzsky spisovateľ, literárny teoretik, scenárista a režisér.
Bol zakladateľom časopisu "Tel Quel" v ktorom publikujú významní teoretici a filozofi. Získal Rad čestnej légie. Jeho manželkou je filozofka, literárna kritička, psychoanalytička, feministka a spisovateľka Julia Kristeva.
Teória verejnej voľby

Teória verejnej voľby alebo škola verejnej voľby je vetva v ekonómii, ktorá sa zaoberá rozhodovacím procesom voličov, politikov a vládnych úradníkov z ekonomického pohľadu, najmä na základe teórie hier a teórie rozhodovania. Teória verejnej voľby je často považovaná za most medzi ekonómiou a politológiou. Za zakladateľov tejto teórie možno označiť Gordona Tullocka a Jamesa Buchanana.
Názory.
Verejná voľba je proces, v ktorom sa individuálne preferencie jednotlivcov spájajú do výsledného kolektívneho rozhodovania. Teória verejnej voľby sa zaoberá práve týmto procesom. 
Podľa teórie má každý volič v demokracii veľmi malú pravdepodobnosť, že práve jeho hlas zmení výsledok volieb, zatiaľ čo získavanie potrebných informácií na dobré rozhodnutie vyžaduje podstatné množstvo času a úsilia. Preto je racionálnym rozhodnutím pre každého voliča vo všeobecnosti ignorovať politiku a často aj možnosť nezúčastniť sa volieb. 
Zatiaľ čo sa dobrá vláda snaží o dobro pre väčšinu voličov, existuje množstvo záujmových skupín, ktoré majú silné úmysly lobovať u vlády v záujme presadiť špeciálne neefektívne rozhodnutia, z ktorých budú profitovať. Napríklad výrobcovia cukru môžu požadovať vládnu podporu. Cena takejto neefektívnej politiky sa rozloží na všetkých občanov a preto je nepostrehnuteľná pre každého z voličov. Na druhej strane, výhody využíva len veľmi malá záujmová skupina. Zároveň, väčšina voličov sa nebude o tento problém zaujímať kvôli racionálnej ignorancii. 
Teória verejnej voľby označuje takéto scenáre neefektívnej vládnej politiky ako „vládne zlyhania“ - termín, ktorý má pripomínať „zlyhania trhu“ v iných ekonomických teóriách. Ekonómovia verejnej voľby zväčša z uvedeného vyvodzujú záver, že najlepšia je malá vláda, čo ich spája s ostatnými liberálnymi ekonomickými teóriami.
Ďalší názor spadajúci pod teóriu verejnej voľby predstavil Kenneth Arrow. Arrow matematicky demonštroval niektoré chyby a nedostatky, ktoré môžu vyplynúť z rozhodnutí väčšiny. Známy je Arrowow hlasovací paradox, ktorý nastáva vtedy, keď žiadny názor nemôže získať väčšinu voči ostatným názorom.
Mnohoštetinavce

Mnohoštetinavce (iné názvy pozri nižšie; lat. Polychaeta) sú taxón (trieda) obrúčkavcov.
Názvy.
Slovenské názvy tohto taxónu sú: mnohoštetinavce, mnohoštetinovce, zriedkavo mnohoštetinatce; skôr neformálne: mnohoštetinavé [alebo mnoštetinaté] červy, polychéty; staršie: červy mnohoštetinaté [resp. "červi mnohoštetinatí"], hustoštetinaté, červy hustoštetinaté.
Charakteristika.
Mnohoštetinavce sú fylogeneticky východiskovou skupinou obrúčkavcov; týka sa to hlavne radu "Errantia" s homonómnou segmentáciou. U ďalších radov je však homonómna segmentácia nahradená heteronómnou ("Sedentaria"), alebo pozorujeme druhotnú redukciu segmentácie ("Archiannelida"). Primárne je na každom somite (okrem akronu a pygidia) 1 pár parapódií so štetinami a zväčša i so žiabrovými príveskami. Väčšina druhov má 60 – 100 somitov, no niektoré morské druhy ich majú až 800. Extrémom na druhej strane sú niektoré "Archiannelida", ktoré majú len 9 zanikajúcich somitov. Počet somitov u jednotlivých druhov nemusí byť konštantný. Sú väčšinou gonochoristy, ale aj hermafrodity; vývin prebieha cez trochofórovú larvu (u nemnohých sladkovodných druhov je toto štádium nezreteľné). Stavba orgánových sústav zodpovedá charakteristike kmeňa.
Systematika.
Systematika mnohoštetinavcov je sporná. Nasledujúce delenie je tradičné delenie:
trieda mnohoštetinavce (Polychaeta):
Novšie sa do mnohoštetinavcov zaraďujú ako ďalší rad aj olejovky (Aphanoneura/Aeolosomatida), ktoré sa predtým často zaraďovali do máloštetinavcov. Okrem toho sa do mnohoštetinavcov dnes zaraďujú aj nasledujúce taxóny, ktoré sa tradične uvádzali na iných miestach systému živočíchov: pogonofóry (Pogonophora), chobotničky (Echiura) a niekedy aj sipunkuly (Sipunculida) a myzostómy (Myzostomidae), i keď treba poznamenať, že chobotničky, sipunkuly a myzostómy sa (spolu s priapulidami) do obrúčkavcov niekedy zaraďovali aj napríklad už v polovici 20. storočia. Podľa novších zistení vývojovo do mnohoštetinavcov patria aj opaskovce (Clitellata; čiže máloštetinavce + pijavice). Zaradením opaskovcov do mnohoštetinavcov sa však mnohoštetinavce automaticky stávajú zhodnými s celými obrúčkavcami, preto sa pre lepšiu prehľadnosť systému opaskovce zvyknú naďalej zaraďovať oddelene od mnohoštetinavcov.
V niektorých novších systémoch sa namiesto vyššie uvedeného delenia na zhruba tri rady používa delenie na veľké množstvo menších radov.
Máloštetinavce

Máloštetinavce alebo máloštetinovce (lat. Oligochaeta) sú trieda obrúčkavcov. Sú to červovité živočíchy v podstate s homonómnou segmentáciou, ktorú narúša len útvar zvaný opasok (clitellum). U mnohých druhov je opasok zreteľný iba v období rozmnožovania. Nemajú parapódiá, tykadlá ani palpy. Štetinky sú malé, ale zreteľné; ich postavenie je dôležitým systematickým znakom. Zväčša sú prítomné 4 páry štetiniek na takmer každom článku - somite. Dýchajú celým povrchom, len vzácne sú prítomné jednoduché žiabre. Vývin je priamy. Žijú v pôde a v sladkých vodách, len výnimočne v mori. 
Systematika.
trieda máloštetinavce (Oligochaeta):
Staršia a zjednodušená systematika:
Vasiuganské močariská

Vasiuganské močariská sú jednými z najväčších močarísk na svete, zaberajú územia Tomskej oblasti v Rusku, na ľavom brehu rieky Ob.
Vznikli asi pred 10 až 15 000 rokmi a od tých čias sa neustále rozširujú. Sú zdrojom temer všetkého vodstva v oblasti, pramení tu niekoľko riek. Močariská obsahujú obrovské zásoby rašeliny.
Okrem toho Vasiuganské močariská sú domovom pre početné druhy miestnej fauny, z ktorých niektoré patria k ohrozeným druhom. To spôsobuje obavy ekológov v súvislosti s využitím nálezísk ropy a plynu.
Pijavice

Pijavice ("Hirudinea") sú trieda obrúčkavcov. Sú to červovité až vakovité živočíchy so zdanlivo veľmi hustou segmentáciou, obrúčkovité zriasenie kože však nezodpovedá coelomovej segmentácii. Na jeden pravý coelomový segment pripadá 4 – 5 kožných obrúčok. Väčšina druhov má 2 prísavky: prednú ústnu a zadnú na konci tela. Telo sa skladá z 30 – 33 somitov, len veľmi vzácne (u prechodnej skupiny "Branchiobdellae") z menšieho počtu. V koži majú veľa pigmentu, sú väčšinou tmavo sfarbené.
Clitellum je nevýrazné a dá sa pozorovať len krátky čas v období rozmnožovania.
Anatómia.
Pijavice sú najodvodenejšia skupina obrúčkavcov. Parapódiá i štetiny podľahli úplnej redukcii, len veľmi zriedka sú zachované rudimentálne štetinky ("Acanthobdellae"). Čiastočne redukuje aj coelom, ktorý je potláčaný svalstvom a mezenchýmovým pojivom. Ostáva z neho systém štrbín (lakún), ktorý u vyšších pijavíc nahrádza obehovú sústavu, ktorá tiež sčasti alebo úplne zaniká. Pijavice sú dravce alebo ektoparazity, ktoré sa živia cicaním krvi. Črevo má veľa slepých lalokov a je roztiahnuteľné, a to obzvlášť u druhov cicajúcich krv – tieto môžu pri nacicaní niekoľkokrát zväčšiť objem tela. Väčšina druhov má niekoľko párov primitívnych jamkových očí.
Rozmnožovanie a vývin.
Všetky pijavice sú hermafrodity s dosť zložitými pohlavnými orgánmi, niektoré druhy majú aj svalnatý penis s prostatou. Gonády sú párové. K oplodneniu dochádza pomocou penisu alebo spermatofórmi, ktorých obal je chitinózny. Zakrátko na to kladú pijavice vajíčka, ktoré sú chránené kokónom (produkuje ho opäť clitellum). Kokón obsahuje aj výživné bielkovinové látky, ktoré sú výživou pre zárodky. Vývin je potom priamy. U niektorých druhov už pozorujeme starostlivosť o mláďatá.
Systematika.
Pijavice sa vo všetkých novších systémoch rozdeľujú do štyroch radov. Najnovšie je tendencia zaradiť k nim aj prechodnú skupinu "Branchiobdellae" (Matis et al., 1996).
trieda: pijavice ("Hirudinea"):
Norfolk (ostrov)

Norfolk () je malý ostrov v Tichom oceáne nachádzajúci sa medzi Austráliou, Novým Zélandom a Novou Kaledóniou. Rozloha: , počet obyvateľov: 2 188 (2021). Hlavné mesto je Kingston. Politicky je to tzv. vonkajšie teritórium Austrálie. 
Roku 1774 ho objavil James Cook. V rokoch 17881855 to bola britská trestanecká kolónia, roku 1856 ho osídlilo z Pitcairnovych ostrovoch niekoľko potomkov vzbúrencov z lode Bounty.
Hagåtña

Hagåtña (bývalá Agana, po španielsky Agaña) je hlavné mesto amerického ostrova Guam ležiace na jeho západnom pobreží.
Mesto založili v roku 1668 Španieli pod názvom "Agana" ako prvé mesto v Tichom oceáne založené Európanmi. 
V roku 1998 bolo rozhodnuté o zmene názvu na dnešné "Hagåtña", čo v jazyku chamorro znamená "jeho" alebo "jej krv" ("Hågat - krv").
Mesto leží pri ústí rieky Agana na západnom pobreží ostrova. Na sever od mesta sú piesočné pláže Aganského zálivu, na východe sú mokrade a na juhu je útes a dedina Agana Heights. V blízkosti sa nachádza medzinárodné letisko.
Utópia

Utópia (z gréckeho οὐ – nie a τόπος – miesto, teda "nejestvujúce miesto") je významový útvar pozostávajúci zo súboru predstáv o budúcich ideálnych stavoch spolužitia ľudí. Pojednáva o ideálnom usporiadaní spoločnosti – spomínané spolužitie ľudí napr. Pravzorom všetkých utópií je Platónovo dielo „Štát“, ktorým sa inšpiroval i Augustín z Hippa pri písaní svojho "Božieho štátu" ("De Civitate Dei"). 
Názov „utópia“ pochádza od Thomasa Mora, ktorý napísal dielo „Utópia“. V podobnom duchu sa niesli i diela Tommasa Campanellu ("Slnečný štát") a Francisa Bacona ("Nová Atlantída"). 
Utopický žáner sa stal neskôr populárny v literatúre i vo filme.
Externé odkazy.
Haag

Haag (holandsky oficiálne aj ) je tretie najväčšie mesto v Holandsku. Haag je sídlo holandského parlamentu, vlády i monarchu; nie je to však oficiálne hlavné mesto Holandska. Tým je Amsterdam. Haag leží na západe krajiny, v provincii Južný Holland. Má 527 748 obyvateľov (stav k roku 2017). Sídli tu aj Medzinárodný súdny dvor - orgán OSN.
Anthony Ashley Cooper, gróf Shaftesbury

Anthony Ashley Cooper, gróf Shaftesbury (* 26. február 1671, Londýn, Spojené kráľovstvo – † 4. február 1713, Neapol, Taliansko) bol anglický filozof zameriavajúci sa najmä na filozofiu morálky.
Mnoho prevzal od svojho učiteľa J. Locka (napríklad, že poznanie sa musí obmedziť na skúsenosť); predsa však je presvedčený, že Lockova kritika vrodených ideí nie je celkom správna. V mravnom živote musíme uznať prirodzený inštinkt, ktorý v nás vyvoláva priamo city majúce mravný význam. Vo svojom rozbore citov Shftesbury rozoznáva jednak city egoistické, jednak city, ktoré priamo vedú k chápaniu blaha druhých a celého ľudského rodu. V tejto súvislosti polemizuje s Hobbesom, ktorý tieto altruistické city redukoval na egoistické. Vedľa tychto citov Shaftesbury rozoznáva city reflexné, ktoré predpokladajú rozum a myslenie. Mravné city sú výrazom prirodzenosti, tzv. morálneho zmyslu (moral sense). Najvyšším dobrom je harmónia, a to nielen všetkých citov a pudov egoistických a altruistických, ale aj etických a estetických. Táto harmónia tvorí najvyššiu blaženosť ľudskú, ktorá je cieľom všetkého snaženia človeka.
Morálka je podľa Shaftesburyho nezávislá od náboženstva.
Pod vplyvom G. Bruna Shaftesbury prenáša harmóniu na celý svet a vidí v ňom oživený celok tvorený vnútornou silou a vnútornou účelnosťou, ktoré doň vložil Boh. Tým sa značne odlíšil od názoru Descartovho a Newtonovho, ktorí videli vo svete len mechanizmus, a spolu s vitalizmom, ktorý vznikal vo vede, prispel k neskorším romantickým názorom na svet. Tento panteizmus ho vzdialil od cirkevného náboženstva, a tak zdieľa spolu s osvietenstvom názory o náboženskej slobode a tolerancii. Nedokáže pochopiť, prečo kacír a neverec, keď už predsa sú, a to najviac, potrestaní tým, že sú zavrhnutí Bohom, majú byť ešte trestaní. Poriadok a harmónia, pravda, vzbudzujú v Shaftesburym cit náboženský a takisto aj vnútorná harmónia mravná vnuká mu myšlienku Boha.
NGC 3601

NGC 3601 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 22. marca 1865.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 3602

NGC 3602 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 4. marca 1865.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15.
NGC 3603

NGC 3603 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Kýl, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 14. marca 1834. Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,1.
Pod toto označenie spadá aj vizuálne veľmi slabá hviezdotvorná oblasť. Centrálna hviezdokopa s priemerom asi 17 ly obsahuje tisícky hviezd pravdepodobne len jeden či dva milióny rokov starých a omnoho hmotnejších než Slnko.
NGC 3604

NGC 3604 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 30. decembra 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,9.
NGC 3605

NGC 3605 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 14. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,1.
NGC 3606

NGC 3606 je galaxia v súhvezdí Hydra, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 20. apríla 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
NGC 3607

NGC 3607 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 14. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,9.
NGC 3608

NGC 3608 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 14. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,7.
NGC 3609

NGC 3609 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Otto Struve 18. marca 1869.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 3610

NGC 3610 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 8. apríla 1793.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,7.
NGC 3611

NGC 3611 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 27. januára 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,9.
NGC 3612

NGC 3612 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Otto Struve 16. marca 1869.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 3613

NGC 3613 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 8. apríla 1793.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,8.
NGC 3614

NGC 3614 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 5. februára 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,6.
NGC 3615

NGC 3615 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 10. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 3616

NGC 3616 je hviezda v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 8. apríla 1784.
NGC 3617

NGC 3617 je galaxia v súhvezdí Hydra, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 22. marca 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 3618

NGC 3618 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 10. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 3619

NGC 3619 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 18. marca 1790.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,5.
NGC 3620

NGC 3620 je galaxia v súhvezdí Chameleón, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 31. marca 1837.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 3621

NGC 3621 je galaxia v súhvezdí Hydra, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. februára 1790.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,4.
NGC 3622

NGC 3622 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 6. apríla 1793.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 3624

NGC 3624 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 27. decembra 1827.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 3625

NGC 3625 je galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 8. apríla 1793.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 3626

NGC 3626 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 22. februára 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,9.
NGC 3629

NGC 3629 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 6. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 3630

NGC 3630 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 7. apríla 1828.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,1.
NGC 3631

NGC 3631 (tiež Arp 27) je špirálová galaxia v súhvezdí Veľká medvedica, ktorú objavil William Herschel 14. apríla 1789. Halton Arp ju zaradil do svojho katalógu podivných galaxií medzi galaxie s jedným mohutným ramenom.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,1.
NGC 3632

NGC 3632 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 22. februára 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,9.
NGC 3633

NGC 3633 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 23. marca 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 3634

NGC 3634 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 3635

NGC 3635 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 3636

NGC 3636 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 4. marca 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
NGC 3637

NGC 3637 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 4. marca 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,7.
NGC 3638

NGC 3638 je galaxia v súhvezdí Pohár, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 3639

NGC 3639 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil anglický astronóm William Parsons Rosse 21. januára 1855.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 3640

NGC 3640 je galaxia v súhvezdí Lev, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 23. februára 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,3.