Edi Rama

Edi Rama (* 4. júl 1964, Tirana) je albánsky politik a maliar, ktorý je od roku 2013 predsedom vlády Albánska a predsedom Socialistickej strany Albánska od roku 2005. V rokoch 2000 až 2011 bol zároveň starostom Tirany.
Raný život a kariéra.
Edvin Kristaq Rama sa narodil 4. júla 1964 v Tirane ako prvé z dvoch detí Kristaqa Ramu a Anety Ramovej. Jeho otec, Kristaq Rama, bol známy sochár z Drača, ktorý počas obdobia Albánskej socialistickej ľudovej republiky vytesal niekoľko sôch a bol blízko spätý s komunistickým režimom.
Rama sa začal v svojom v detstve venovať maľovaniu. Počas dospievania si jeho talent všimli dvaja vplyvní albánski umelci, Edi Hila a Danish Jukniu, ktorý ho povzbudili, aby rozvíjal svoje nadanie. V roku 1982 sa preto prihlásil na Univerzitu umenia v Tirane, kde vyštudoval. Počas dospievania sa Rama taktiež venoval basketbalu, pričom hral ako profesionálny hráč za BC Dinamo Tirana. Bol taktiež členom albánskeho národného basketbalového tímu.
Po páde komunizmu sa zapojil do novovzniknutej Demokratickej strany Albánska, ktorú však opustil po ideologických nezhodách s lídrom Salim Berišom. V roku 1994 sa presťahoval do Paríža, kde začal svoju umeleckú kariéru. V roku 2002 si Rama oficiálne zmenil svoje prvé meno na Edi.
Starosta Tirany.
V komunálnych voľbách v októbri 2000 bol Rama s 57% zvolený za starostu Tirany. Po nástupe do úradu zbúral stovky nelegálnych stavieb a zrevitalizoval priestranstvá pri centre mesta a rieke Lanë.
Rama si získal medzinárodnú pozornosť premaľovaním fasád starých, rozpadajúcich sa budov postavených za komunizmu. Premaľovanie dodalo mestu jedinečný štýl a urobilo z neho turistickú atrakciu. Ramovi bola v roku 2004 udelená prvá cena "World Mayor". Oceňujúci výbor zdôvodnil svoje rozhodnutie: „"Edi Rama je človek, ktorý zmenil celé mesto. Teraz je nová Tirana, farebná, šťastná, so zlepšenou infraštruktúrou a kultúrnym životom"“.
Ako starosta zostavil "Tirana City Master Plan", ktorý zahŕňal aj revitalizáciu Skanderbegovho námestia. Vysadil tisícky nových stromov, rozšíril existujúce cesty a postavil nové, čím zlepšil dopravu v meste. Podľa správy UNDP hral Rama kritickú rolu v modernizácii miestnej správy, posilnením mestských častí a poskytnutím im moci ovplyvniť život miestnych obyvateľov.
Predseda vlády Albánska.
Od 11. septembra pôsobí Edi Rama ako 33. predseda vlády Albánska. Počas volebnej kampane Rama vyhlásil, že návrat verejného poriadku je jeho najvyššia priorita. V roku 2013 bola albánska polícia schopná pokryť iba 55% albánskeho územia. Vláda investovala veľa do modernizácie a vycvičenia policajných zložiek. V roku 2014 si albánska polícia získala medzinárodné uznanie, keď podnikla úspešnú raziu na Lazarat, dedinu na juhu krajiny známu pre výrobu drog. O týždeň neskôr bol Albánsku udelený štatút kandidáta EÚ.
Rama sa zaviazal reštruktúrovať justičný systém, ktorý bol v tom čase jedným z najviac skorumpovaných a neefektívnych systémov v Európe. V roku 2016 schválil parlament tzv. „previerkový zákon”. Na základe tohoto zákona bude hocijaký sudca alebo prokurátor, ktorý nie je schopný vysvetliť zdroj svojich príjmov alebo predošlé pochybné verdikty bude doživotne diskvalifikovaný z funkcie. V novembri toho roku Európska Únia uviedla, že úspešná implementácia previerkového zákona zostáva jediným kritériom pre otvorenie prístupových pohovorov.
Medzi ďalšie kľúčové reformy patrí reforma energetického sektora, ktorý ostal na pokraji bankrotu po zlyhanej privatizácii. Ramova vláda si úspešne vydobyla vyplatenie nespatených účtov a investovala do modernizácie zastaralej energetickej infraštruktúry. Hospodársky rast sa zvýšil z 0,5% v roku 2013 na 3,5% v roku 2016, v rokoch 2017 a 2018 sa držal okolo 4%. Nezamestnanosť klesla vďaka 183 000 novým pracovným pozíciam vytvorením počas jeho prvého obdobia. Albánsko malo pri 11,5% v roku 2019 piatu najnižšiu mieru nezamestnanosti spomedzi balkánskych štátov. Napriek tomu ostavájú platy nízke a miera emigrácie sa od roku 2014 zvýšila.
Obchod s drogami značne vzrástol: v roku 2017 predstavoval tretinu celkového HDP. Podľa odhadov talianskych colných úradov bolo v roku 2016 zlikvidovaných 753 000 rastlín konope, oproti 46 000 v roku 2014. Minister vnútra Saimir Tahiri (v úrade od 2013 do 2017) bol sám obvinený a odsúdený za účasť v tomto obchode.
Medzi ostatné dôležité reformy patrí aj administratívna reforma, reforma sociálnej starostlivosti dôchodkového systému a reforma vyššieho vzdelávania. Na medzinárodnej úrovni sa Rama snaži o politiku zmieru medzi Albáncami a Srbmi, ktorý porovnáva so zmierom medzi Francúzmi a Nemcami po druhej svetovej vojne. Jeho návšteva Belehradu v roku 2014 bola prvá takáto návšteva albánskeho premiéra za 70 rokov.
V roku 2024 oznámil Rama plán na vytvorenie nového európskeho miktoštátu, zvaného Suverénny štát rádu Bektašija, v Tirane. Nový štát má slúžiť ako sídlo rádu Bektašija, sufistickej taríky, ktorú vedie Baba Mondi.
Osobný život.
Rama bol pokrstený ako katolík a označuje sa za katolíka. Rama sa označil za agnostika, čo sa týka jeho náboženského presvedčenia v súčasnosti, pričom vysvetlil: „Nepraktizujem žiadnu vieru okrem viery voči sebe a ostatným ľuďom, ale neverím, že existencia alebo neexistencia Boha je záležitosť, ktorú niekedy vyriešia smrteľníci.“
Rama sa oženil s herečkou Matildou Makoçi, s ktorou sa v roku 1991 rozviedol. Z tohoto manželstva má syna, Gregora, ktorý prežil rakovinu. Jeho snúbencia a Ramova budúca nevesta bola medzi úmrtiami zemetrasenia v Albánsku v roku 2019.
Od roku 2010 je Rama ženatý s Lindou Ramovou (rod. Bascha), ekonomičkou a spoločenskou aktivistkou. Linda Ramová vyštudovala Univerzitu v Tirane a má titul magistra v odbore ekonómia a doktora vied v odbore ekonómie. Spolu majú syna, menom Zaho, ktorý sa narodil v roku 2014.
Podporuje športové tímy FK Partizani a Juventus. Jeho mladší brat Olsi Rama je športovým riaditeľom FK Partizani.