Oravská Magura

Oravská Magura je pohorie a krajinný celok ležiaci na Orave. Najvyšším vrchom pohoria je Minčol, dosahujúci 
Polohopis.
Pohorie patrí do oblasti Vonkajších západných Karpát s názvom Stredné Beskydy. Oravská Magura sa delí na tri samostatné geomorfologické podcelky: Paráč, Kubínska hoľa a Budín. 
Oravská Magura je ohraničená zo severu Podbeskydskou vrchovinou, západným smerom nadväzuje Kysucká vrchovina. Južným a juhovýchodným smerom sa nachádza Oravská vrchovina a severovýchodným smerom krajina klesá do Oravskej kotliny.
Masív Oravskej Magury je budovaný predovšetkým pieskovcami. Povrch je pokrytý hustými lesmi, kde prevažuje smrek a buk lesný. Špecialitou tohto pohoria sú aj porasty briez a predovšetkým liesok. Pohorie patrí do povodia rieky Orava, ktorá sa vlieva do Váhu.
Geomorfológia pohoria.
Hrebeň je orientovaný zväčša východo-západným smerom. Začína na pobreží Oravskej priehrady a cez tri geomorfologické podcelky (Budín, Kubínska hoľa a Paráč) po končí prechodom do Kysuckej vrchoviny v sedle neďaleko vrcholu Javorinka (). Takmer celý hrebeň (92%) prebieha nad hranicou okrem sedla Príslop () a malého úseku v sedle pod Magurkou ().
V západnej časti pohoria vybiehajú výraznejšie rázsochy, tvoriace väčšie doliny. Medzi najväčšie z nich patrí Hruštínská dolina, Zázrivská dolina, Lomnianska dolina, Zimná dolina a dolina Novej rieky. Pohorím vedie sedlom Príslop () cesta I/78, ktorá spája hornú Oravu s dolnou.
Ďalšími sedlami v Oravskej Magure s vyššou prominenciou ako 100 metrov sú (smer zo Z na V):
Vrcholy.
Pohorie ma plynulý charakter hrebeňa s viacerými pomenovanými nízkymi vyvýšeninami (kótami), ktoré netvoria samostatné vrcholy. Aj preto je dôležité okrem nadmorskej výšky prihliadať na prominenciu a dominanciu vrcholu.
Vrcholy Oravskej Magury nad (prominencia nad 30 metrov a dominancia nad 3%)
Hole.
Jedinečným krajinným prvkom pohoria sú tzv. hole (horské pasienky), ktoré sa tu v hojnom počte nachádzajú. Dnes sú niektoré z nich kvôli svojmu jedinečnému fytogeografickému zloženiu chránené (územie európskeho významu – Natura 2000) a tam kde treba, sú predmetom aktívneho manažmentu ochrany. Predmetom ochrany sú tu kvetnaté vysokohorské a horské psicové porasty na silikátovom substráte. Pri Lomnianskej a Lesnianskej holi aj podhorské kosné lúky. 
Menoslov jednotlivých holí (smer zo S na J):
Vodstvo.
Celé pohorie patrí do povodia rieky Orava. Prakticky všetky severne orientované svahy pohoria odvodňuje jej hlavná zdrojnica Biela Orava, prameniaca na západných svahoch Paráča (). Jej najväčšími prítokmi z pohoria od jej prameňa sú Nová rieka, Zimná Voda, Lomnica a Hruštínka. Južné orientované svahy odvodňujú krátke potoky, ktoré sa priamo vlievajú do Oravy. Najväčšími takýmto potokmi je Ráztoka a Zázrivka, ktorá odvodňuje južne svahy Paráča a cez časť Kysuckej vrchoviny a Malaj Fatry ústí do rieky Oravy v obci Párnica.
Významným krajinným prvkom pohoria sú močaristé zamokrené lúky (PR Dubovské lúky na západných svahoch Minčola), prechádzajúce až do vrchovísk (typ rašeliniska). V pohorí sa nachádzajú na plytkých zníženinách, v okolí pramenisk a v okolí horného toku Bielej Oravy. Sú zásobované povrchovými vodami a zrážkami. Zaujímavosťou je Puchmajerovej jazierko, nachádzajúce sa v pramennej oblasti Hruštínky, na severných svahoch Minčola (). Okrem neho ďalším významnejším jazerným prvkom v pohorí je MVE Lomná a Oravská priehrada.
Zaujímavosti.
Severná časť podcelku Paráč je považovaná za najchladnejšiu osídlenú oblasť na Slovensku s ročným priemerom teploty 6 °C. Vo všetkých mesiacoch od apríla do januára sú najnižšie namerané teploty na Slovensku viazané na meteorologickú stanicu v Oravskej Lesnej (2. apríla 2013 – 17,3 °C; 15. mája 1954 – 8,8 °C; 2. júna 1977 – 5 °C; 13. júla 1968 – 1,4 °C; 23. augusta −4 °C; 29. septembra -7,8 °C; 28. októbra 1991 – 18,7 °C; 23. novembra 1988 – 28,6 °C; 25. decembra 1961 – 35,2 °C a 27. januára 1954 – 37,1 °C).
Utorok 16. januára 1968 o 10:15 spadla na juhozápadnom svahu Minčola v oblasti Kubínska hoľa lavína, ktorá zasypala 50 účastníkov stredoškolského lyžiarskeho zájazdu z Brna (6 mŕtvych). Lavína sa samovoľne uvolnila vo výške Hrúbka odtrhu bola 1,5 až , jeho šírka aj šírka nánosu . Lavínová dráha mala dĺžku s objemom snehu 300 tisíc m³.