Teroristický útok v Bratislave 12. októbra 2022

K teroristickému útoku v Bratislave 12. októbra 2022 došlo krátko po 19:00 hodine pred LGBT kaviarňou Tepláreň na Zámockej ulici v Bratislave. Páchateľ pri ňom úkladne zavraždil dve obete vo veku do tridsať rokov a postrelil jednu osobu. Zavraždený Juraj Vankulič bol nebinárnou osobou, Matúš Horváth bisexuál. Na druhý deň bolo nájdené mŕtve telo páchateľa. Predpokladaným motívom zločinu bola nenávisť voči skupine osôb a jednotlivcovi pre ich skutočnú alebo domnelú sexuálnu orientáciu. Čin bol 17. októbra 2022 prekvalifikovaný z vraždy na obzvlášť závažný zločin teroristického útoku.
Útok.
Priebeh.
Ku zločinu došlo pred budovou na Zámockej ulici 7074/30 v mestskej časti Bratislava-Staré Mesto, kde sídli LGBTI bar Tepláreň. Podľa Hospodárskych novín, ktoré vychádzali z kamerového záznamu, sa páchateľ krátko po 18:35 postavil niekoľko metrov od vchodu do podniku, do výklenku susedného vchodu budovy (vchod do podniku Nervosa), kde čakal desiatky minút. Bol odetý takmer celý v čiernom, s čiapkou na hlave a rúškom na tvári. O 19:09 vytiahol zbraň s laserovým zameriavačom a začal strieľať na osoby pred podnikom, vykračujúc smerom k podniku. Po ôsmich výstreloch sa vrátil do výklenku, kde si zrejme vymenil zásobník, vrátil sa k obetiam a v streľbe pokračoval niekoľkými ďalšími ranami. Streľbou zasiahol dvoch mužov, ktorí sedeli na lavičke pred podnikom. Jeden padol priamo na mieste, druhému sa podarilo priblížiť k vchodu do podniku, kde ho však útočník dobehol. Páchateľ pri tom do nohy postrelil aj čašníčku podniku. Po svojom čine, ktorý trval necelú polminútu, utiekol na západ, smerom na Palisády k parčíku pri križovatke Zámockej a Škarniclovej ulice. Podľa očitých svedkov padlo pred podnikom približne desať výstrelov.
O 19:12 bolo prijaté oznámenie o streľbe na tiesňovú linku 112. Podľa prvého viceprezidenta Policajného zboru plk. Mgr. Branka Kišša prví policajti na miesto činu dorazili asi štyri minúty po spáchaní skutku. O 19:32 boli na miesto činu vyslaní príslušníci Národnej kriminálnej agentúry Prezídia Policajného zboru (NAKA PPZ). Po prvotnej obhliadke a analýze dôkazov na mieste činu konštatovali podozrenie z úkladnej vraždy, preto prípad prevzal vyšetrovateľ NAKA PPZ, ktorý začal trestné stíhanie vo veci obzvlášť závažného zločinu úkladnej vraždy podľa § 144 ods. 1 a ods. 2 písm. b) Trestného zákona v časti štádia pokusu podľa § 14 Trestného zákona. O udalosti bol okamžite informovaný prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry Daniel Lipšic.
Polícia spustila po útoku rozsiahlu pátraciu akciu, v rámci ktorej uzavrela viacero ulíc v okolí Palisád, prehľadávala nábrežie Dunaja pri Moste SNP a nasadila člny aj vrtuľník. Nasadení boli príslušníci NAKA PPZ (národná protiteroristická jednotka NAKA PPZ, zásahová skupina NAKA PPZ), príslušníci Útvaru osobitného určenia PPZ a do pohotovosti boli uvedené Pohotovostné policajné útvary Trnava, Nitra a Trenčín.
V spolupráci so Slovenskou informačnou službou sa o 22:32 podarilo zistiť totožnosť páchateľa. Krátko po 23:00 polícia vykonala zásah, pri ktorom na križovatke Obchodnej a Poštovej ulice zadržala jedného muža, nešlo však o páchateľa.
Páchateľ prišiel po útoku domov k rodičom, kde si vymenil jednu zbraň za druhú. Rodičia získali vedomosť o skutku ich syna, avšak túto skutočnosť neohlásili polícii. Páchateľ napísal aj list na rozlúčku a potom z domu odišiel s inou zbraňou. Denník N uviedol, že útočník sa pravdepodobne celú noc potuloval okolo Kramárov a v blízkom lesoparku. V oblasti, kde spáchal samovraždu, bol večer doručiť nejaké veci kamarátke. Krátko po polnoci totiž komunikoval na Twitteri a na portáli 4chan. Na základe informácií, ktoré polícia zistila, boli počas noci prijaté ďalšie opatrenia na zaistenie bezpečnosti ďalších osôb a objektov, ktoré mohli byť cieľom útoku, pričom išlo predovšetkým o objekty so zvýšeným výskytom osôb židovskej národnosti a osôb z LGBT komunity.
Páchateľ bol nájdený mŕtvy nasledujúci deň v ranných hodinách v blízkosti budovy Ministerstva školstva pri Jaskovom rade. Pravdepodobná príčina smrti je strelné poranenie v oblasti hlavy, pričom sa predpokladá samovražda. Polícia o nájdení tela páchateľa informovala na Facebooku o 7:57 ráno.
Vyšetrovateľ intenzívne spolupracoval s FBI, Europolom a s okolitými krajinami v rámci Európskej únie.
Motív činu.
Páchateľom bol 19-ročný muž z Bratislavy, ktorý na trestnú činnosť použil pištoľ kalibru .45 ACP s laserovým zameriavaním, ktorá bola v legálnej držbe jeho rodinného príslušníka, rovnako ako aj druhá zbraň, s ktorou pravdepodobne spáchal samovraždu. Vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry na základe analýzy vykonaných dôkazov zmenil právnu kvalifikáciu vyšetrovaného skutku na obzvlášť závažný zločin spáchaný z osobitného motívu, a to z nenávisti voči skupine osôb a jednotlivcovi pre ich skutočnú alebo domnelú sexuálnu orientáciu. Z vyšetrovania nevyplynulo, že by sa podozrivý poznal s poškodeným. Podľa riaditeľa NAKA Ľubomíra Daňka: „"Nie je vylúčené, že vzhľadom k doposiaľ získaným dôkazom, ktoré sú ešte predmetom analýzy, dôjde k prekvalifikovaniu skutku, a to na trestný čin terorizmu."“ Ako teroristický čin bola napokon udalosť klasifikovaná o 5 dní neskôr.
Primárnym cieľom teroristu bol vtedajší premiér Eduard Heger. Páchateľ mal v zápisníku viacero mien politikov, ale chodil len k bydlisku bývalého premiéra Hegera. „Nešlo o osobu Eduarda Hegera, ale o to, že bol v tom čase predsedom vlády,“ povedal po skončení vyšetrovania v januári 2024 špeciálny prokurátor Lipšic. Podľa Lipšica terorista zrejme očakával, že by prípadné usmrtenie vyvolalo taký ohlas, že by sa mohol zmeniť spoločenský poriadok.
Páchateľ komunikoval s linkou dôvery 10. októbra 2022 – dva dni pred spáchaním skutku. Uviedol: „"Musím zomrieť, ale mám veľký strach."“ Z linky dôvery sa však s útočníkom nedokázali skontaktovať, nepoznali jeho identitu.
Približne päť hodín pred streľbou páchateľ na Twitteri zverejnil 65-stranový manifest s rasistickým, antisemitským a homofóbnym obsahom vyzývajúcim na násilie proti židom a LGBTI osobám. V manifeste za svoje vzory mimo iných označil krajne pravicového teroristu Andersa Breivika (páchateľ teroristických útokov v Nórsku v roku 2011), útočníka na mešitu v Christchurchi na Novom Zélande a popredného organizátora holokaustu dôstojníka SS Adolfa Eichmanna.
Podľa informácií z 12. októbra 2023 (rok po útoku) by sa vyšetrovanie malo skončiť „do mesiaca“. Koncom roka bolo vyšetrovanie zastavené, čo sa stalo právoplatným 9. januára 2024.
V prípade bol za vinného uznaný príbuzný strelca, a to zo „spáchanie priestupku v podobe nezabezpečenia strelnej zbrane pred neoprávneným zneužitím“, ako dôsledok mu bol odňatý zbrojný pas. Rodičia páchateľa neboli trestne stíhaní.
Analýzy po útoku.
Bezpečnostný analytik Radovan Bránik na základe páchateľovho manifestu zhodnotil, že queer podnik mal byť len jedným z cieľov, nakoľko útočník plánoval tiež útok na ortodoxných židov. Podľa vyjadrení NAKA z 18. októbra 2022 mal byť strelcovým primárnym cieľom premiér Eduard Heger, o deň neskôr bolo medializované, že cieľom mal byť aj bývalý minister školstva, Branislav Gröhling, bývalý premiér Robert Fico a politológ Grigorij Mesežnikov. Podľa historika Mateja Medveckého doteraz medializované informácie naznačujú, že páchateľ bol prívržencov militantného akceleracionizmu, ktorý je najnovším stupňom vývoja najradikálnejšej časti pravicovoextrémistickej scény. Ide o „súbor taktických postupov a stratégií, ktoré majú vytvoriť tlak a zhoršiť latentné sociálne rozdiely, často prostredníctvom násilia, a tak urýchliť kolaps spoločnosti“, čo má smerovať „k chaosu a tzv. rasovej očiste, z ktorej podľa ich názoru má vzísť nový poriadok“.
Medializácia.
O prípade ako prvý informoval Policajný zbor prostredníctvom Facebooku o 19:48. Neskôr polícia upresnila počet obetí. Obsiahlejšie výsledky vyšetrovania prezentoval Policajný zbor a Úrad špeciálnej prokuratúry na tlačovej konferencii poobede 14. októbra 2022. Krátko po čine sa začali šíriť hoaxy, napríklad, že páchateľ zastrelil svojho bývalého partnera a útok bol zo žiarlivosti. Proti týmto tvrdeniam však svedčí páchateľov list na rozlúčku či manifest.
Rekvalifikácia z vraždy na teroristický útok.
Streľba bola 17. októbra 2022 prekvalifikovaná na teroristický útok. „"Vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry po konzultácii so špeciálnym prokurátorom zmenil právnu kvalifikáciu skutku streľby na Zámockej ulici v Bratislave na obzvlášť závažný zločin teroristického útoku,"“ oznámila hovorkyňa Generálnej prokuratúry SR Jana Tökölyová. Podľa špeciálneho prokurátora Daniela Lipšica budú orgány činné v trestnom konaní postupovať razantne. Jedna z foriem účasti na terorizme je verejné schvaľovanie teroristického útoku, za ktoré hrozí trest odňatia slobody na tri až desať rokov.
V piatok, 21. októbra 2022 NAKA oznámila, že zadržala študenta strednej školy z Bratislavy, ktorý verejne schvaľoval tento teroristický útok. Hrozil mu za to trest odňatia slobody na tri až desať rokov. 22. októbra stredoškoláka obvinili zo spoluúčasti na terorizme. V rovnaký deň bola v súvislosti s týmto prípadom obvinená zo spoluúčasti na terorizme aj ďalšia neplnoletá osoba, B. B., ktorá taktiež navštevuje bližšie nešpecifikovanú strednú školu v Bratislave.
Podľa profesora Rogera Griffina z University of Oxford je medzi zločinom z nenávisti a terorizmom rozdiel ten, že pri terorizme je východiskom ideológia. Tá sa dá nájsť v útočníkovom manifeste. Na rozdiel poskytol tento príklad: „"Ak by teraz niekto v Bratislave napadol imigranta, ide zrejme o zločin z nenávisti. Ak by napadnutím chcel útočník vyslať signál iným, spoločnosti s cieľom zmeniť spoločenské alebo politické pomery, išlo by o terorizmus."“ Politológ Jan Charvát rozdiel vysvetlil takto: „"Útočník sa snaží manifestom vysvetliť, že nemá duševnú poruchu, že nejde o násilie pre násilie, ale že v skutočnosti ide o politický boj, ktorého cieľom je v tomto prípade oslobodenie bielej rasy, ktorá je vystavená kľúčovému útoku zo strany Židov."“
15. januára 2024 na Špecializovanom trestnom súde začal proces s Jozefom B., ktorý je obvinený z verejného schvaľovania útoku, čoho sa dopustil keď na sociálnej sieti uviedol: „"Ľutujem toho nebohého strelca, že nevystrieľal celý bar."“
Obete.
Obeťami boli dve osoby vo veku do 30 rokov, pôvodne boli identifikované ako muži.
Matúš Horváth.
Matúš Horváth, pochádzajúci z bratislavskej mestskej časti Vrakuňa, bol 23-ročný študent Filozofickej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave, ktorý v podniku pracoval. Univerzita Komenského vyjadrila sústrasť pozostalým a zriadila kondolenčnú knihu v budove univerzity. Na univerzite študoval čínštinu. Horváth bol bisexuál. V Teplárni pracoval ako čašník len mesiac. Okrem toho rád maľoval.
Juraj Vankulič.
Juraj Vankulič sa narodil 1. februára 1996 v Žiline matke Dane. Svojho biologického otca nepoznal. Ako dieťa bol pokrstený a spieval v kostole. Mal blízky vzťah so svojím nevlastným otcom a o osem rokov mladším bratom Samuelom. Neskôr žil a študoval v Dánsku. Zložil tzv. malú aj veľkú štátnu skúšku z angličtiny na úrovni Cambridge C2. Po návrate z Dánska pracoval v Bratislave v odevnej spoločnosti H&amp;M, kde mal na starosti vizuálny dizajn predajne.
Okolo pätnásteho roku života Vankulič prešiel coming outom. Neskôr sa vyčlenil ako nebinárna osoba a v anglickom jazyku používal zámená "he/they". Zaujímal sa o poéziu, tanec, módny priemysel a vystupoval ako drag performer pod menom "Sue Cidal". Jeho snom bolo žiť v Prahe. Pracoval v obchode. Denník N o ňom píše: „"Ľudia z Teplárne ho poznali ako šoumena a extrovertnú ikonu Teplárne"“. Bol to „skvelý tanečník“, v Teplárni robil vystúpenia a dvakrát zorganizoval kvíz, robil lip sync. Pracoval v obchode H&amp;M a mal zmysel pre módu. Raz sa obliekol ako muž, potom si zobral ženskú sukňu a inokedy sa jeho oblečenie nedalo zaškatuľkovať ani do jednej z týchto kategórií.“
Juraj Vankulič zomrel vo veku 27 rokov. Bol nebinárna osoba. Bol jednou z dvoch obetí prvého teroristického útoku na LGBTQ+ komunitu v histórii Slovenska.
Reakcie.
Štátni a politickí predstavitelia.
Útok odsúdili viacerí politickí predstavitelia vrátane primátora Bratislavy Matúša Valla, starostky mestskej časti Staré Mesto Zuzany Aufrichtovej, ministra vnútra Romana Mikulca a predsedu vlády Eduarda Hegera. Prezidentka Zuzana Čaputová poukázala na pravdepodobný nenávistný motív činu a uviedla, že táto nenávisť voči menšinám je už dlhodobo živená „hlúpymi a nezodpovednými výrokmi politikov“, ktorých vyzvala, aby s nenávistnou rétorikou prestali „kým nebude stáť ďalšie [životy].“
Spomedzi zahraničných štátnych a politických predstaviteľov sústrasť pozostalým obetí vyjadril český premiér Petr Fiala. Český minister vnútra Vít Rakušan zároveň dodal, že v slušnej spoločnosti nie je miesto ani „pre neodôvodnenú diskrimináciu LGBT ľudí“. Útok odsúdila aj predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová a povedala, že „musíme ochraňovať komunitu LGBTIQ“.
V pondelok 17. októbra slovenský europoslanec a podpredseda Európskeho parlamentu Michal Šimečka informoval, že EP bude reagovať na útok zaradením do rokovacieho programu počas týždňa rokovanie o návrhu rezolúcie, ktorá odsudzuje zločiny z nenávisti voči LGBTI+ ľuďom v Európe. Za Šimečkov návrh na zmenu programu schôdze EP hlasovalo 325 z 367 europoslancov.
Popredné médiá.
Šéfredaktorka denníka SME Beata Balogová vo svojom komentári okrem iného spomenula, že súčasťou Národnej rady SR sú poslanci, „ktorí by zatvárali homosexuálov do ozdravovní“. Šéfredaktor Denníka N Matúš Kostolný túto udalosť vo svojom komentári prirovnal k vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej, pričom vyzval, aby sa spoločnosť rázne postavila proti tým politikom, „ktorí šírili nenávistné reči o menšinách“. Odsúdil hlavne spoluprácu menšinovej vlády Eduarda Hegera s poslancami, ktorí boli zvolení na kandidátnej listine Ľudovej strany Naše Slovensko (Tomáš Taraba, Štefan a Filip Kuffa) a Slovenskú informačnú službu za to, že útočníka neodhalila počas príprav činu.
Šéfredaktor Konzervatívneho denníka Postoj Martin Hanus vyzval štát na konkrétne kroky na ochranu homosexuálov, ale dodal, že by v dôsledku tragédie nemala byť „legitímna kritika hnutia“ LGBTI stotožňovaná s tými, ktorí sa voči tejto komunite správajú nenávistne. Redaktorka denníka Postoj Eva Čobejová relativizuje zameranie útoku proti LGBT nasledovnými tvrdeniami: "„Do tejto verzie udalostí sa celkom nehodí to, že Krajčík mal ako prvý cieľ predsedu vlády Hegera, ktorý nie je ani žid, ani LGBTI+. … V prvom rade mu išlo o vplyvných ľudí, politikov, ale aj o umelcov, bankárov, novinárov. Paradoxne, ľudia z LGBTI+ komunity nepatrili na najvyššie priečky jeho záujmu. No boli najľahšie dosiahnuteľní, preto sa stali obeťami práve oni. … Tí dvaja mladí ľudia zo Zámockej sa stali obeťami muža, ktorý sa inšpiroval konšpiračnými zvrhlými ideológiami na Západe, pre ktoré sme nepriateľmi takmer všetci…“"
Spoločenská odozva.
13. októbra sa uskutočnili verejné zhromaždenia na podporu LGBTI komunity na Námestí SNP v Bratislave a na Hlavnej ulici v Košiciach. Aktivisti na Námestí SNP vyzvali vládu, aby bezodkladne zaviedla opatrenia v školstve na podporu pedagógov a vzdelávanie detí k ľudskosti a inkluzívnemu prístupu k životu.
14. októbra sa konal pochod proti nenávisti voči LGBTI komunite, ktorý organizovali Bratislavské kultúrne a informačné stredisko, Nomantinels divadlo, Iniciatíva Inakosť a ďalšie subjekty. Dav sa zišiel na Zámockej ulici pred Teplárňou a neskôr prešiel na Námestie SNP, kde podujatie pokračovalo príhovormi rečníkov. Príhovor mali majiteľ podniku Tepláreň Roman Samotný, prezidentka Zuzana Čaputová, europoslanec a predseda Progresívneho Slovenska Michal Šimečka, Vladimír Šucha z Európskej komisie, primátor Bratislavy Matúš Vallo, predseda Bratislavského kraja Juraj Droba a komik Fero Joke, ktorého sprevádzali viacerí herci. Na záver mal vystúpenie spevák Adam Pavlovčin. Na podujatí sa podľa odhadov zhromaždilo okolo 15-tisíc ľudí.
15. októbra sa v Bratislave konala demonštrácia s názvom Zostávame v uliciach – Antifašistický pochod mestom. Protest sa najprv začal vystúpením rečníkov na Námestí SNP a neskôr sa dav presunul pred budovu parlamentu.
21. októbra bol zorganizovaný pochod proti násiliu na LGBT+ ľuďoch v šiestich českých mestách. Pochod v Prahe viedol transparent s nápisom „Všichni jsme Tepláreň“ a navštívili ho stovky ľudí. Pochod bol zakončený pred slovenskou ambasádou v pražskom Bubenči.
Kultúrne odozvy.
V novembri 2022 sa konal festival Slovenská Tepláreň. Bola to iniciatíva Festivalu Pohoda, Romana Samotného z Teplárne a iných partnerov. Ich cieľom bolo „vyjadriť koncertmi pre Matúša a Juraja spolupatričnosť s ich blízkymi i podporu LGBTI+ ľuďom“. V rámci festivalu sa uskutočnila aj diskusná séria "Tepláreň Nahlas", ktorá pokračovala aj po festivale.
13. ročník festivalu Dúhový PRIDE Bratislava v roku 2023 reflektoval teroristický útok. Jeho heslom bolo „hrdí a nezničiteľní“. Novým symbolom sa stala tiež dúhová vlajka, ktorá je „nepriestrelná, odolná proti prerezaniu a ohňovzdorná“. Vyrobená je zo špeciálneho materiálu twaron, z ktorého sa vyrábajú aj neprestrieľné vesty a vlajka opäť odkazuje na Tepláreň. Do festivalu sa zapojila aj Slovenská národná galéria. Jedným z projektov je „nenápadný pamätník“ pre Juraja Vankuliča a Matúša Horvátha. „Kvapka na jednom z okien Premostenia je symbolickou slzou vyplakanou za zmarené životy."
V septembri 2024 Marek Hudec vydal knihu „Spúšť“, ktorá sa venuje útoku. Má podtitul "Príbehy o láske a nenávisti". Kniha je založená na základe rozhovorov s viac než 50 ľuďmi, „blízkymi obetí, svedkov a svedkýň z miesta činu, kvír ľudí zasiahnutých násilím v mesiacoch pred i po vražde, pamätníkmi a pamätníčkami na udalosti z blízkej či vzdialenejšej minulosti“.
Politické reakcie.
Strana Sloboda a Solidarita 17. októbra oznámila návrh vytvorenia inštitútu partnerského spolužitia. Jej poslanec Ondrej Dostál oznámil, že „[j]e to iba úprava niektorých majetkových práv a niektorých životných situácií,“ nejde teda o zavedenie manželstva. O návrhu by sa malo rokovať na októbrovej schôdzi NR SR.
18. októbra poslanci Národnej rady schválili vyhlásenie, ktoré útok odsudzuje. Okrem iného vyhlásili: „Parlament ostro odsudzuje teroristický čin z 12. októbra 2022, ktorého obeťami boli Matúš Horváth a Juraj Vankulič, ktorých životy vyhasli pre ich sexuálnu orientáciu. Vyjadruje hlbokú sústrasť pozostalým, rodinám a ich blízkym. Zároveň vyjadruje aj uistenie všetkým príslušníkom menšín a komunít, že sú obohacujúcou súčasťou našej spoločnosti.“ Žiadali tiež vládu, aby splnila záväzky zo svojho programového vyhlásenia zamerané na zlepšenie postavenia menšín a komunít na Slovensku.
Poslanci Národnej rady návrh 19. októbra 2022 odmietli. Za posunutie do druhého čítania hlasovalo 50 poslancov zo 133 prítomných. Proti bolo 37, zdržalo sa 15 a 31 poslancov nehlasovalo. Ešte v ten deň dostal minister spravodlivosti Viliam Karas od premiéra Eduarda Hegara „poverenie pripraviť legislatívu na posilnenie práv LGBT+ menšiny“. Podľa Hegera je „prirodzenejšie“ keď zmena pôjde cez vládu. Tvrdil tiež, že o poverenie požiadal sám Karas.
V súvislosti s teroristickým útokom plánuje Slovensko navštíviť delegácia Monitorovacej skupiny pre demokraciu, právny štát a základné práva Európskeho parlamentu. Podľa jej člena, europoslanca Vladimíra Bilčíka sa misia „chce na Slovensku podrobnejšie informovať o pozadí a kontexte tohto zločinu z nenávisti. Tiež diskutovať s príslušnými slovenskými orgánmi o konkrétnych krokoch v boji proti nenávisti a pri ochrane LGBT+ menšiny a ďalších zraniteľných skupín. Europoslanci chcú na Slovensku diskutovať o čo najvhodnejšom zapojení spoločných európskych inštitúcií do boja proti nenávisti vo verejnom priestore. Rovnako o radikalizácii mladých ľudí v online priestore.“
Iné reakcie.
18. októbra 2022 denník Pravda informoval, že Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra zmenil definíciu slova „láska“ z „náklonnosť jedného pohlavia k druhému“ na novú definíciu, ktorá neobsahuje pojem pohlavie: „silná náklonnosť k určitej osobe na základe telesnej, duševnej a citovej príťažlivosti“. Ústav ako odôvodnenie okrem iného uviedol: „Veľmi dobre si uvedomujeme obrovskú silu slov, ktorými ako ľudia dennodenne komunikujeme a tým aj konáme.“
Juraj Krajčík starší, otec útočníka a kandidát za stranu VLASŤ, stiahol vyjadrenia zo svojho verejného Facebookového profilu. V rozhovoroch označil svojho syna za obeť a vyjadril sa, že neverí že bol páchateľom.
Návštevy Teplárne po útoku.
Miesto útoku navštívili viacerí hostia, medzi inými:
Pripomínanie.
Spomienkové podujatia a aktivity.
2023.
Dúhový PRIDE Bratislava reflektoval teroristický útok z predošlého roka, jeho heslom bolo „hrdí a nezničiteľní“. Počas podujatia bola predstavená dúhová vlajka, ktorá bola „nepriestrelná, odolná proti prerezaniu a ohňovzdorná“. Vyrobená je zo špeciálneho materiálu twaron z ktorého sa robia aj neprestrieľné vesty a vlajka opäť odkazuje na Tepláreň. Na PRIDE vystúpila Radka Trokšiarová a majiteľ Teplárne, Roman Samotný. Ďalšiou pripomienkou bol „nenápadný pamätník“ pre Juraja Vankuliča a Matúša Horvátha. „Kvapka na jednom z okien Premostenia Slovenskej národnej galérie je symbolickou slzou vyplakanou za zmarené životy.“
Na počesť Juraja a Matúša sa 12. októbra 2023 na Zámockej ulici uskutočnilo spomienkové podujatie pod názvom: „Matúš a Juraj, nezabudneme“. Podujatia sa zúčastnili „tisíce ľudí“. Súčasťou podujatia bola minúta ticha a zapálením sviečok, položenie vencov, koncerty, hudobné vystúpenia a príhovory. Zúčastnil sa predseda vlády Ľudovít Ódor, prezidentka Zuzana Čaputová sa kvôli ochoreniu nezúčastnila, ale poslala videonahrávku.
Spomienkový pochod sa konal aj 13. októbra 2023 v Olomouci.
2024.
Dúhový PRIDE Bratislava počas 14. ročníka uskutoční minútu ticha za Juraja Vankuliča a Matúša Horvátha.
Na mieste útoku bola dúhová lampa neznámym človekom premaľovaná na sivo. Poslankyňa Lucia Plaváková k incidentu uviedla „Takto vyzerá doslovné vymazávanie LGBTI+ ľudí,“ uviedla Plaváková na Facebooku. „Presne taký je svet, do ktorého nás niektorí ľudia chcú dotlačiť. Sivý, bez farieb, bez rozmanitosti. Keď toto spraví niekto len dva dni po výročí brutálnej vraždy Juraja a Matúša, nedá sa to nazvať nijako inak ako barbarstvo.“
Druhé výročie útoku si malo pripomenúť aj Gymnázium Ľudovíta Štúra Trenčín. Študenti gymnázia boli pozvaní, aby v deň spomienky prišli do školy v pestrých farbách a mohli sa zúčastniť tvorby plagátov, ktoré by boli vystavené v budove školy. Dobrovoľnú akciu nakoniec gymnázium zrušilo, podľa svojich slov „najmä preto, aby ochránilo dobré meno školy a aby zabránilo šíreniu dezinformácií, ktoré kolovali na sociálnych sieťach. Taktiež chcelo zabrániť šíreniu negatívnych emócií medzi ľuďmi. Dôvodom bolo obvinenie europoslanca Milana Mazureka (REPUBLIKA) zo šírenia ideológie. Vo videu zverejnil aj osobné údaje učiteľky.
Gymnázium podporil minister školstva Tomáš Drucker (Hlas-SD), ktorý uviedol: „Je absolútne neprijateľné, aby takáto kvalitná škola, alebo akákoľvek iná škola, bola terčom primitívnej kampane a zastrašovania. A myslím si, že naozaj len zúfalci, ktorí nemajú čo Slovensku ponúknuť, si za terč a cieľ svojich útokov berú deti, školu a učiteľov.“