Kleisthenes (Sikyón)

Kleisthenes alebo Kleisthenés ("Kleisthenes", iný prepis: "Kleisthenés") bol sikyónsky tyran vládnuci v 6. storočí pred Kr.
Kleisthenes pochádzal zo sikyónskej aristokratickej rodiny Orthagorovcov. V Sikyóne vládol približne od roku 595 pred Kr. do roku 570 pred Kr.. Kleisthenes bol zameraný protidórsky a protiargejsky. Okolo roku 590 pred Kr. sa zapojil do prvej "„svätej vojny"" za oslobodenie Delf z nadvlády mesta Krisy. Taktiež viedol vojnu proti Argu. Jeho dcéra Agaristé sa vydala za Megakla.
Tyrania v Sikyóne.
V 7. stor. pred Kr. sa v Sikyóne zmocnil vlády tyran Orthagoras, pôvodným povolaním mäsiar a založil dynastiu, ktorá sa udržala viac ako sto rokov. Vládu ale zrejme nemal až tak pevne v rukách, lebo dórske aristokratické fýly si zachovali nadvládu nad pôvodným obyvateľstvom. V najstaršom gréckom spoločenskom zriadení bol jeho základom rod ("genos"), z rodov sa skladali bratstvá ("frátrie"), z bratstiev kmene ("fýly") a z nich kmeňové zväzy ("„národy"") Rod bol pevnou jednotkou a na jeho čele stál starešina ("archón").
Do Sikyónu sa dórske kmene prisťahoval zo severu (cca 12 stor. pred Kr.) a pôvodné achájske obyvateľstvo si podmanili. Nadvládu dórskych fýl zlomil až Orthagorov druhý či tretí potomok Klesthenes, ktorý sa za pomoci utlačovaného ľudu dostal k moci a stal sa tyranom (samovládcom). Urobil to ale so zmyslom pre humor. V rámci svojej reformy dal dórskym fýlam nové mená "Hyatai", "Oneatai" a "Choireátai" (slovensky: Svine, Somári a Prasatá). Kým dórske fýly zosmiešnil, iónsku nazval naproti tomu "Aschilaoi", Vládcovia ľudu. Názvy týchto fýl zmenili Sikyónčania až 60 rokov po jeho smrti na "Hylleovia", "Pamfylovia", "Dymanati" a štvrtej fýle dali meno po Adrastovom synovi "Aigialeovia". Kleisthenes opierajúc sa o iónske ľudové masy tak politicky a aj kultúrne dórsku aristokraciu odstavil. Kleisthenes zašiel pritom dokonca až tak ďaleko, že zakázal aj recitácie Homérových hymnov. Tým sa vysvetľovala tiež jeho politika orientovaná proti Sparte a dórskym vyšším vrstvám v Grécku.
Adrastov kult.
Už od pradávných čias Heléni v čase vinobrania oslavovali spevom a tancom za doprovodu dithyrambu sviatok Dionýza, boha vína, vinohradníctva, úrody, plodnosti a zábavy. V Sikyóne sa ale podľa svedectva historika Herodota velebil hrdina Adrastos tým istým spôsobom ako inde Dionýzos. Adrastos bol mýtický hrdina, ktorý ako jediný zo siedmich argejských vodcov prežil vojnu s Tébami (tzv. vojnu Siedmi proti Tébam), pretože mohol ujsť na svojom koňovi Arionovi, plodu lásky bohyne Demeter a Poseidóna. Keď sa po rokoch ich potomkovia opäť vypravili proti Tébam a svojich otcov pomstili, ako jediný z vodcov zomrel Adrastov syn Aigialeus. Adrastos sa nato zo straty svojho syna utrápil na smrť. Keďže uctievanie Adrasta bolo dórskym sviatkom, Kleisthenes ho preniesol na boha Dionýza a prikázal uctievať hrdinu Melanippa, slávneho obracu Téb vo vojne "Siedmi proti Tébam". 
Kleisthenove vojnové ťaženia.
Krátko potom, ako sa Kleisthenes stal v Sikyóne taranom, viedol vojenské ťaženie za oslobodenie Delf z nadvlády mesta Krisy v tzv. "prvej svätej vojne". Pri ďalšej vojne, ktorú Kleisthenes viedol s Argom nie je známy ani dátum, dôvod alebo jej trvanie. Je ale známe, že podstatnú časť stavebnej činnosti v Sikyóne financoval z vojnovej koristi.
Manželstvo Agaristy.
Podľa starovekého historika Herodota, Kleisthenes po svojom olympijskom víťazstve v tethrippe (v roku 572 pred Kr.) učinil vyhlásenie, že ktokoľvek z významných Helénov, ktorý má v úmysle oženiť sa s jeho dcérou Agaristou, nech sa do šesťdesiatich dní dostaví do Sikyónu, kde sa môže o ňu uchádzať svojim vystupovaním a on do roka vyvolenému svadbu vychystá. Keďže Kleisthenovo bohatstvo a autorita bola všeobecne známa, do Sikyónu prišlo mnoho pytačov z celého Grécka.
Kleisthenes sa po roku rozhodol dať ruku svojej dcéry Megaklovi z aténskej rodiny Alkmeonovcov a každého z ostatných pytačov, aby si ich neznepriatelil, odškodnil jedným talentom. Z manželstva Agaristy a Megakla sa narodili dvaja synovia, Kleisthenes a Hippokrates. Kleisthenes bol zakladateľom aténskej demokracie. Hippokratova dcéra Agaristé sa stala matkou slávneho aténskeho politika Perikla.