Ján Bobák

PhDr. Ján Bobák, CSc. (* 1950) je slovenský historik. 
Absolvoval Filozofickú fakultu UPJŠ v Prešove, odbor nemčina-dejepis. V r. 1974-1975 študoval germanistiku na Humboldtovej univerzite vo východnom Berlíne. Venoval sa stredovekej nemeckej literatúre, z tejto oblasti napísal aj diplomovú prácu (Walther von der Vogelweide und seine politische Lyrik).
Životopis.
Od roku 1976 pracoval na Spoločenskovednom ústave SAV v Košiciach, špecializoval sa na národnostnú otázku. Po obhajobe dizertačnej práce ("Maďarská otázka v Česko-Slovensku v r. 1944-1948") nastúpil ako vedecký pracovník na Ústav marxizmu-leninizmu UV KSS v Bratislave, kde pôsobil v rokoch 1985 až 1988. 
Po roku 1989 rozšíril svoj vedecký profil o výskum slovenskej emigrácie po roku 1945. Napísal predslov k memoárom Jozefa Joštiaka, v ktorom Bobák kladne hodnotí osobu ministerského predsedu slovenského štátu Vojtecha Tuku. Je autorom Šurianskeho memoranda z februára 1990, ktoré sa nieslo v znamení hesla za uzákonenie slovenčiny ako štátneho jazyka na Slovensku, v rámci širšej kampane Matice slovenskej za vyhlásenie samostanosti v tradíciách slovenskej štátnosti (za "obnovu štátnej samostatnosti Slovenskej republiky"). Bol členom občianskej iniciatívy 61 krokov k slovenskej identite ktorá 14. februára 1991 vydala memorandum Zvrchované Slovensko s programom vyhlásenia samostatnosti SR. 
Bobák v Matici slovenskej.
V roku 1988 nastúpil do Matice slovenskej v Bratislave. Zameral sa na výskum dejín Slovákov v zahraničí (Maďarsko, Ukrajina, Poľsko, Rumunsko, Juhoslávia). Z jeho iniciatívy bol v roku 1989 založený Miestny odbor Matice v Bratislave. Od roku 1990 pôsobil ako vedúci Odboru pre zahraničných Slovákov Matice slovenskej a následne riaditeľ Ústavu pre zahraničných Slovákov Matice slovenskej. Od roku 1997 pôsobil ako riaditeľ Slovenského historického ústavu Matice slovenskej v Bratislave, hlavný redaktor a zostavovateľ Historického zborníka MS. Bol vedeckým redaktorom Spisov Historického odboru MS. Vo svojej vedecko-výskumnej činnosti sa zameriaval na slovenské dejiny v 20. storočí. Bol členom výboru Historického odboru MS a členom správnej rady Nadácie Matice slovenskej. 
Vylúčenie z Matice slovenskej za porušenie stanov.
Výbor Matice slovenskej na svojom zasadnutí 4. 9. 2022 v Martine "uznesením č. 3/7/2022-V vylúčil pre poškodzovanie dobrého mena Matice slovenskej PhDr. Jána Bobáka, CSc. z členstva v Matici slovenskej s okamžitou platnosťou a účinnosťou. Jeho členstvo v MS zaniklo podľa ustanovení písm. d) bod 11 Hlava III. stanov MS a podľa ustanovení bodu 14 Hlava III. stanov MS." Dôvodom vylúčenia bolo podľa Oznámenia o rozhodnutí dlhodobé poškodzovanie dobrého mena Matice ohováraním. Bobák bol o tomto rozhodnutí informovaný 29. 9. 2022 e-mailovou formou. 
Stanovisko k zavedeniu novotvaru "starí Slováci" z januára 2008.
Podpis Dr. Bobáka sa nachádza pod stanoviskom viac ako 30 slovenských historikov a archeológov, ktoré vydali na podporu premiéra Roberta Fica, ktorý bol za svoje výroky o starých Slovákoch ako obyvateľoch Veľkej Moravy (miesto "starých Slovanov") kritizovaný Dušanom Kováčom z HÚ SAV.
Protest proti pokusom SNS zrušiť Ústav pamäti národa z júna 2008.
Dr. Bobák vydal v mene HÚ MS protest v súvislosti so snahou Slovenskej národnej strany na zlikvidovanie Ústavu pamäti národa v júni 2008. Tým sa zasadil za zachovanie tejto inštitúcie a udržanie jej poslania - dokumentácie zločinov totalitných režimov na Slovensku.