burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Európska kvalifikácia v hádzanej mužov na LOH 1976

Európska kvalifikácia v hádzanej mužov na LOH 1976 bola európska kontinentálna kvalifikácia v hádzanej mužov na Letné olympijské hry 1976 v Montreale, ktorú organizovala Medzinárodná hádzanárska federácia (IHF). Konala sa v 7 dejiskách od 4. novembra 19757. marca 1976. Zúčastnilo sa jej 21 tímov rozdelených do 7 skupín, ktoré súťažili o 7 postupových miest na záverečný olympijský turnaj. 
Výsledky.
Skupina G.
Pozn: Družstvá, ktoré skončili v skupinách na druhom mieste, postúpili na Majstrovstvá sveta B kategórie 1977, družstvá na treťom mieste zasa na Majstrovstvá sveta C kategórie 1976.
Quasars Ensemble

Quasars Ensemble je profesionálne slovenské hudobné teleso, ktoré pôsobí od roku 2008. Pravidelne sa zúčastňuje najprestížnejších slovenských festivalov ako Bratislavské hudobné slávnosti alebo Melos-Étos.
Repertoár.
Popri súčasnej klasickej hudbe sa v rovnakej miere venuje aj hudbe starších epoch a medzinárodný rešpekt si získava za odvážne stavané dramaturgické koncepcie. Súbor uviedol koncertné profily popredných predstaviteľov súčasnej kompozičnej špičky ako sú Bent Sørensen, Michael Jarrell, Kaija Saariaho, Toshio Hosokawa za ich osobnej účasti. Medzi umelcov, s ktorými spolupracoval, patria aj flautisti Camilla Hoitenga a Mario Caroli, huslista Dalibor Karvay, speváci Lionel Peintre, Stephan Loges, Knut Schoch, Sergej Kopčák, Petra Noskaiová, Eva Šušková, či dirigent Szymon Bywalec.
Pôsobisko.
Tri roky pôsobil ako rezidenčný súbor Kasární Kulturpark v Košiciach.
Jeho koncertný cyklus výrazne formoval projekt Európskeho hlavného mesta kultúry 2013 a ISCM Music World Days 2013 v tomto meste.
Členovia.
Umeleckým vedúcim súboru je Ivan Buffa, predseda Spolku slovenských skladateľov, člen festivalového výboru Melos – Étos. V roku 2013 spolu s členmi Quasars Ensemble prevzal umelecké ocenenie na Slovensku – Krištáľové krídlo.
Diskografia.
Quasars Ensemble exkluzívne nahráva pre spoločnosť Hevhetia. Od svojho vzniku vydali nasledujúce CD:
Frýdlantské cimbuří

Frýdlantské cimbuří () je významná skalná skupina v strednej časti hrebeňa Polední kameny v Jizerských horách. Názov má pripomínať podobnosť skál s rozoklaným cimburím frýdlantského zámku. V okolí skál bola do roku 1999 rovnomenná národná prírodná rezervácia, dnes však je táto oblasť časťou NPR Jizerskohorské bučiny. Skaly sú tiež významnými horolezeckými terénmi.
Turizmus.
Iba horolezecky je prístupný východný vrchol skupiny. Prvýkrát ho zdolali 27. mája 1912 Franz Haupt a Wilhelm Bergmann. O niekoľko mesiacov neskôr bola na jeho vrchol umiestnená pamätná tabuľa. Dovtedy bezmenné skaly odvtedy nesú svoj dnešný názov. Ďalšia pamätná doska je pri úpätí tejto skaly na pamiatku turistov a horolezcov z Nového Města pod Smrkem Karla Hölzela, ktorý prišiel so svojimi priateľmi zo spolku Priateľov prírody skalu zliezť. Keď sa o to pokúsil druhýkrát, zrútil sa pri spiatočnom zostupe a následným zraneniam podľahol.
Prístupová cesta.
Západný vrchol (), zvaný Brandfels, bol v roku 1978 sprístupnený po železnom rebríku aj bežným turistom. Zo skaly je nádherná vyhliadka do údolia hornej Smědej a rokliny Černého potoka.
Ján Zachara

 
 
 
Ján Zachara (* 27. august 1928, Kubrá, Trenčín) je bývalý slovenský boxer, olympijský víťaz 1952.
Kariéra.
Zachara začal boxovať ako 16-ročný v trenčianskej sokolovni. V roku 1946 získal titul majstra Slovenska v mušej váhe, v tom istom roku obliekol československý reprezentačný dres na Všeslovanských majstrovstvách v Prahe. Z Trenčína prešiel do Partizánskeho, kde vyrastal pod dohľadom Júliusa Tormu. V roku 1950 narukoval na základnú vojenskú službu do Prahy do armádneho klubu ATK Praha. Na OH 1952 zdolal na ceste do finále postupne Švéda Akeho Wärnströma, Kórejca Seo Byeong-rana, Maďara Jánosa Erdeia a v semifinále Johna Leichsinga z JAR. Vo finále ho čakal favorizovaný Talian Sergio Caprari, po vyrovnanom boji získal zlato Zachara . Štartoval aj na OH 1956 v Melbourne, vo štvrťfinále bol nad jeho sily Fín Pentti Hämäläinen. Reprezentoval na troch majstrovstvách Európy 1949, 1955 a 1959. 
Kariéru ukončil v roku 1959, usadil sa v Dubnici nad Váhom. Pôsobil ako tréner, pod jeho vedením získalo družstvo boxerov Spartaka SMZ Dubnica tri tituly majstrov Československa (1969, 1971, 1972).
Prehľad úspechov slovenského zápasenia

Prehľad úspechov slovenského zápasenia sumarizuje prehľad medailí slovenských zápasníkov na vrcholných svetových a európskych podujatiach v ére samostatnosti, ako aj v reprezentácii Česko-Slovenska.
História.
Prvým slovenským zápasníkom, ktorý sa presadil na medzinárodnom fóre bol Košičan Alexander Szabó , majster Európy 1927, neskôr pôsobil v USA ako profesionálny zápasník. Prvú olympijskú medailu vybojoval v Berlíne 1936 Trnavčan Jozef Herda v grécko-rímskom štýle, na OH 1952 získal bronz ďalší klasik Mikuláš Athanasov, odchovanec Lokomotívy Košice. V sedemdesiatych a osemdesiatych rokoch 20. storočia sa začali presadzovať aj voľnoštýliari, nitrianski siláci Dan Karabin a Július Strnisko priviezli bronzové kovy z OH 1980 v Moskve. Dan Karabin sa stal jediným česko-slovenským voľnoštýliarom, ktorý získal titul majstra Európy v roku 1976, bol aj vicemajstrom sveta 1982. Najvýraznejšou osobnosťou slovenského zápasenia bol Jozef Lohyňa, majster sveta 1990, bronzový z OH 1988 v Soule a viacnásobný medailista z majstrovstiev Európy. 
V ére samostatnosti získal prvý cenný kov z majstrovstiev Európy voľnoštýliar Štefan Fernyák, na majstrovstvách sveta vybojoval bronz klasik Attila Bátky . Tituly európskych šampiónov získali pre slovenské farby naturalizovaní zápasníci David Musuľbes a István Lévai .
Prehľad úspechov slovenského vzpierania

Prehľad úspechov slovenského vzpierania sumarizuje prehľad medailí slovenských vzpieračov na vrcholných svetových a európskych podujatiach v ére samostatnosti, ako aj v reprezentácii Československa.
História.
Historicky prvým slovenským medailistom z majstrovstiev sveta i Európy bol Ondrej Hekel , v roku 1969 vo Varšave na spoločnom šampionáte získal striebro v trhu a bronz v nadhode. o rok neskôr vybojoval titul majstra Európy v trhu a v tej istej disciplíne sa stal majstrom sveta v rámci OH 1972 v Mníchove. Ďalšími Slovákmi v drese Československa – medailistami z vrcholných podujatí boli rodák z Dobroča pri Lučenci Dušan Poliačik, Hlohovčan Anton Baraniak a Oravčan Miloš Čiernik, v čase aktívnej činnosti boli všetci členmi českých oddielov. Najväčšie úspechy v ére samostaného Slovenska sa spájajú s menom Martin Tešovič. Pre slovenské vzpieranie získal prvé cenné kovy na majstrovstvách Európy 1997 v Rijeke, striebro v nadhode a bronz v dvojboji. V tom istom roku sa stal v thajskom Čiang Mai majstrom sveta, európsky titul pridal v roku 2007 v Strasbourgu . Dosiaľ jediné medailové zápisy v kategórii žien zaznamenala Dagmar Daneková . 
Olympijské hry.
Ďalšie bodované umiestnenia
Medailisti z majstrovstiev sveta.
Poznámka: V prehľade sú uvedené len medaily z dvojboja, nie z čiastkových disciplín trh a nadhod.
Medailisti z majstrovstiev Európy.
Poznámka: V prehľade sú uvedené len medaily z dvojboja, nie z čiastkových disciplín trh a nadhod.
Prehľad úspechov slovenského boxu

Prehľad úspechov slovenského boxu sumarizuje prehľad medailí slovenských boxerov na vrcholných svetových a európskych podujatiach v ére samostatnosti, ako aj v reprezentácii Československa.
História.
Box sa stal zásluhou dvoch zlatých (1948 Július Torma, 1952 Ján Zachara) a jednej bronzovej medaily (1980 Ján Franek) najúspešnejším slovenským olympijským športom v ére Československa. Július Torma pridal k olympijskému víťazstvu aj titul európskeho šampióna a ďalšie dve bronzové medaily, dvojnásobným medailistom z ME bol Michal Franek, juniorský majster sveta 1985 .
Prvé medailové úspechy v ére samostatnosti sa spájajú s kurióznou situáciou. Komárňansky rodák Tibor Rafael získal bronz na MS i striebro na ME, na obidvoch šampionátoch bol však členom výpravy Česka, no keďže nemal ešte občianstvo, medailové zisky pripadli Slovensku. Na oboch vrcholných podujatiach sa presadil Rudolf Dydi .
Medailisti z majstrovstiev sveta.
Medailisti z majstrovstiev sveta juniorov
Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora

Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora (ďalej SPPK) je najväčšou neštátnou a samosprávnou inštitúciou slovenského agropotravinárskeho sektora. Združuje právnické a fyzické osoby v oblasti poľnohospodárstva, potravinárstva, služieb a obchodu. 
Vznikla na základe zákona č. 30/1992 Zb. v znení neskorších predpisov. Jej predsedom je Milan Semančík, sídlo má v Bratislave na Záhradníckej ulici. Členstvo v SPPK je od 1.januára 2005 dobrovoľné.
Charakteristika SPPK.
Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora má 38 regionálnych komôr v okresných mestách, 5 regionálnych komôr so štatútom, 34 združení, zväzov a únií. Jej členovia obhospodarujú takmer 63 % poľnohospodárskej pôdy, v chovoch majú vyše 70 % hovädzieho dobytka a 50 % oviec. Jej snahou je objektívne argumentovať v prospech domácich výrobcov potravín v širšom kontexte a zároveň účelnejšie presadzovať zámery, ktoré sú vlastné všetkým potravinárom. 
Medzi bývalých predsedov komory patria Vladimír Chovan (exminister pôdohospodárstva), Ivan Oravec alebo Ján Paciga.
Činnosť SPPK.
Legislatíva.
Propagácia slovenských výrobkov.
SPPK vydáva pravidelný Spravodaj ako súčasť Roľníckych novín, svojich členov informuje cez newsletter alebo e-mailom.
Činnosť SPPK v zahraničí.
Úrad SPPK má dvoch vyslancov v Európskom hospodárskom a sociálnom výbore (EHSV), úzko spolupracuje s s Hlavnou konfederáciou poľnohospodárskych družstiev v EÚ (COPA-COGECA) a s agrárnymi komorami krajín V4: Nemzeti Agrárgazdasági Kamara v Maďarsku, Agrární komora České republiky, Krajowa Rada Izb Rolniczych.
Orgány SPPK.
Činnosť SPPK riadia orgány, ktorými sú valné zhromaždenie, predstavenstvo, predseda a dozorná rada. Najdôležitejším z nich je valné zhromaždenie, ktoré schvaľuje stanovy, volebný i rokovací poriadok a ich zmeny, volí predsedu a podpredsedov komory, členov predstavenstva a dozornej rady, určuje hlavné smery činnosti, ako aj výšku a lehotu splatnosti členských príspevkov. Schvaľuje tiež rozpočet a ročnú účtovnú závierku SPPK. Predstavenstvo je výkonným orgánom, ktorý riadi činnosť komory medzi zasadaniami valného zhromaždenia. Predseda stojí na čele komory a predstavenstva, dozerá na činnosť úradu SPPK a vykonáva ďalšie činnosti, ktoré mu určujú stanovy, uznesenia valného zhromaždenia alebo predstavenstva. Dozorná rada predstavuje najvyšší kontrolný orgán, čo ju oprávňuje kontrolovať celú činnosť komory.
Európska kvalifikácia v hádzanej mužov na LOH 1972

Európska kvalifikácia v hádzanej mužov na LOH 1972 bola európska kontinentálna kvalifikácia v hádzanej mužov na Letné olympijské hry 1972 v Mníchove, ktorú organizovala Medzinárodná hádzanárska federácia (IHF). Konala sa v 13 španielskych mestách: A Coruña, Barcelona, Bilbao, Donostia-San Sebastián, Granollers, León, Madrid, Orense, Pamplona, Pontevedra, Sabadell, Vigo a Zaragoza, v dňoch od 15.25. marca 1972. Zúčastnilo sa jej 16 tímov, ktoré súťažili o 5 postupových miest na záverečný olympijský turnaj. Víťazom turnaja sa stal .
Milan Semančík

Ing. Milan Semančík (* 26. apríl 1963, Lipany) je slovenský poľnohospodár, bývalý predseda Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory (SPPK).
V roku 1985 absolvoval Slovenskú poľnohospodársku univerzitu v Nitre, fakultu Mechanizácie poľnohospodárstva. Od roku 1985 začal pracovať ako vedúci úseku mechanizácie v JRD Minčol. Od roku 1990 začal pôsobiť vo funkcii predsedu tohto družstva. V priebehu 90-tych rokov sa stal členom viacerých samosprávnych poľnohospodárskych a odbytových organizácií, kde v ústredných orgánoch zastáva významné postavenia. 
Žije v Kyjove, je ženatý a má dve deti.
Funkcia predsedu SPPK.
Semančík pracoval od roku 2006 v komore ako podpredseda pre poľnohospodárstvo a služby. Delegáti XXVIII. Valného zhromaždenia SPPK 23. apríla 2015 jednohlasne zvolili na najbližšie tri roky za svojho predsedu Milana Semančíka. Prvýkrát bol predsedom v rokoch 2008-2009, na poste pôsobil do mája 2018.
Erik Sabo

Erik Sabo (* 22. november 1991, Šúrovce) je slovenský futbalista na pozícii záložníka a reprezentant Slovenska. Od augusta 2019 pôsobí v cyperskom klube Anorthosis Famagusta FC.
29. októbra 2015 sa stal otcom syna Sebastiána, ktorého porodila jeho priateľka Eliška Potočná.
Klubová kariéra.
Erik Sabo debutoval v profesionálnom futbale v drese FC Spartak Trnava. Do A-tímu sa dostal v júli 2010. Jar 2012 strávil na hosťovaní v TJ Spartak Myjava.
S Trnavou sa predstavil v sezóne 2014/15 v Európskej lige UEFA. V druhom zápase druhého predkola proti gruzínskemu klubu FC Zestafoni skóroval z pokutového kopu, domáca výhra 3:0 zaistila Trnave postup do 3. predkola proti škótskemu klubu St. Johnstone FC. V sezóne 2014/15 nastrieľal 11 ligových gólov. Zahral si aj v Európskej lige UEFA v sezóne 2015/16.
V auguste 2015 prestúpil z Trnavy do gréckeho tímu PAOK zo Solúnu (po vzájomnom dvojzápase v Európskej lige). S PAOKom podpísal štvorročnú zmluvu. 3. decembra 2015 strelil hetrik v zápase gréckeho pohára proti tímu AO Chania a výrazne tak prispel k výhre 6:2.
Reprezentačná kariéra.
Erik Sabo pôsobil v slovenskej futbalovej reprezentácii do 21 rokov.
23. mája 2014 debutoval pod trénerom Jánom Kozákom v A-mužstve Slovenska v priateľskom zápase proti reprezentácii Čiernej Hory (výhra 2:0). Nastúpil v 70. minúte. Na druhý zápas nastúpil o tri dni neskôr 26. mája proti domácemu Rusku (porážka 0:1).
So slovenskou reprezentáciou zažil na jeseň 2015 postup na EURO 2016 vo Francúzsku. Bol to prvý historicky postup na európsky šampionát pre Slovensko.
Kaukazský front (militantná skupina)

Kaukazský front () tiež nazývaný Kaukazský front kaukazských mudžáhedínov bola islamská jednotka ozbrojených síl Čečenskej republiky Ičkéria založená v máji 2005 separatistickým prezidentom Čečenska Abdulom-Hamilom Sadulajevom počas Druhej vojny v Čečensku.
Dejiny.
Organizácia zjednotila rôzne povstalecké skupiny naprieč Severným Kaukazom na boj s ruskou vládou nielen v Čečensku, ale aj vo zvyšku ruského Kaukazu. Organizáciu viedol Čečen Šamil Basajev až do jeho smrti v júli 2006. Od tej doby ju viedol etnický Inguš Ali Musajevič Tazijev. Tazijev bol živý zajatý v júli 2010. V októbri 2007 bol Kaukazský front pripojený do Kaukazského emirátu a vyhlásil Islamský štát na území Kaukazu v Rusku.
Matúš Bero

Matúš Bero (* 6. september 1995, Trenčín) je slovenský futbalový záložník, mládežnícky reprezentant, hráč klubu VfL Bochum.
Jeho obľúbeným klubom je Liverpool FC, obľúbeným hráčom anglický záložník Steven Gerrard. V roku 2015 vyhral cenu Petra Dubovského, ktorá sa na Slovensku udeľuje najlepšiemu slovenskému hráčovi do 21 rokov.
Klubová kariéra.
Matúš Bero je odchovancom klubu FK AS Trenčín, kde prešiel všetkými mládežníckymi kategóriami. V mládežníckych kategóriách hrával v obrane.
V 1. slovenskej lige debutoval 21. júla 2013 vo svojich 17 rokoch v druhom kole ročníka 2013/14 na ihrisku tímu FC Spartak Trnava (prehra 1:2). V sezóne 2014/15 vyhral s AS Trenčín slovenský futbalový pohár, vo finále sa predstavil proti mužstvu FK Senica, zápas sa rozhodol až v penaltovom rozstrele. Zároveň sa stal v rovnakej sezóne majstrom Fortuna ligy a mohol osláviť zisk double. Prvý hetrik v profesionálnej kariére strelil 27. septembra 2015 v ligovom zápase proti MFK Skalica (výhra Trenčína 3:0). V sezóne 2015/16 s tímom Trenčína obhájil double. Začiatkom sezóny 2016/2017 prestúpil do Trabzonsporu. Trabzonspor za neho zaplatil 2,5 milióna eur. V júli 2018 Bero podpísal štvorročný kontrakt s holandským prvoligovým Vitesse Arnhem. V júni 2023 ukončil s klubom spoluprácu. Za holanský klub odohral 172 stretnutí a strelil 27 gólov a pridal 20 asistencií. V poslednej sezóne svojho pôsobenia v Holandsku bol kapitán tímu. Od sezóny 2023/2024 bude pôsobiť v klube VfL Bochum.
Reprezentačná kariéra.
Bero bol členom slovenských reprezentácií do 17 a 18 rokov. Na jeseň 2013 ho tréner Milan Malatinský nominoval do slovenskej reprezentácie do 19 rokov. Debut za A mužstvo si Bero odbil v priateľskom stretnutí proti Gruzínsku v máji 2016.
Bábsky park

Bábsky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Báb v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 4,2200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v okolí kaštieľa, ktorý bol založený vo voľnokrajinárskom štýle v 2. polovici 19. storočia. Vyniká kompozíciou i drevnou skladbou (57 taxónov). Dnes už neexistujúca drobná záhradná architektúra mala východoázijský štýl."
Huntácka dolina

Huntácka dolina je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Žirany v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2000 na rozlohe 8,7431 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana ojedinelého geomorfologického fenoménu v južnej časti pohoria Tribeč - fluviálne modelovaná časť doliny odráža zmeny a podmienky evolúcie stredohorského reliéfu."
Jelenská gaštanica

Jelenská gaštanica je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Jelenec v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1952, 1986 na rozlohe 3,8000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHA je vyhlásený na ochranu zachovalého starého lesného porastu gaštana jedlého v Tríbeči, dôležitého z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Klasovský park

Klasovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Klasov na katastru obce Klasov v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 3,9900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku vo voľnokrajinárskej úprave pri kaštieli v Klasove. Jeden z najstarších agátov (Robinia pseudoacacia L.) na území bývalého Rakúsko-Uhorska."
Kostolianske lúky

Kostolianske lúky je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kostoľany pod Tribečom v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2000 na rozlohe 4,2019 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHA je vyhlásený z dôvodu zabezpečenia ochrany kriticky ohrozených druhov rastlín. Zriedkavý biotop, lesostepná vegetácia s veľkou biodiverzitou a výskytom xerotermných taxónov, ako aj druhov z čeľade Orchidaceae."
Lapášsky park

Lapášsky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Veľký Lapáš v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 2,1900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v okolí kúrie za obcou Lapáš pri družstevnej pivnici. Plocha parku bola značne zredukovaná výsadbou ovocného sadu. Park má pestru dendrologickú skladbu, pozoruhodná je 150-ročná lipa."
Nitriansky dolomitový lom

Nitriansky dolomitový lom je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa unikátne takmer v centre mesta Nitra (katastrálne územie obce Nitra v okrese Nitra v Nitrianskom kraji). Miestne je známy tiež pod menom "Rolfesova baňa". Tvorí ho šedý ramsauský dolomit a vápenec z obdobia vrchného a stredného triasu s pred vyše 200 miliónov rokov. Našli sa tu vápenaté zelené riasy, úlomky ľalioviek, lastúrnikov, ramenonožcov a ulitníkov. 
Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 1,2599 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Lokalita predstavuje vhodný objekt pre štúdium geologickej stavby Tribeča, významný estetický prvok a zaujímavý prvok životného prostredia mesta Nitra."
Novoveský park

Novoveský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Ves nad Žitavou v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 6,5900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Historický park v obci Nová Ves nad Žitavou, na ktorého území ležia 2 kaštiele. Celkovo tu rastie až 99 druhov drevín, niektoré sú vzácne. Park má veľkú biologickú, architektonickú i estetickú hodnotu."
Rumanovský park

Rumanovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Rumanová v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 2,9700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku pri kaštieli na návrší v strede obce Rumanová. Už len v náznakoch sú zachovalé časti pravidelnej parkovej úpravy so vždyzelenými druhmi drevín, zvyšok parku má voľnú kompozíciu. Vzácny je jedinec tamaryšky francúzskej."
Svoradova jaskyňa

Svoradova jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území Dražovce obce Nitra v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1994, 2008. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Šuriansky park

Šuriansky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Šurianky v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 0,9500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Šurianky, ktorý sa nachádza v strede obce za kaštieľom. Je dendrologicky cenný, rastie v ňom 33 druhov drevín, z ktorých mnohé sú cudzokrajné."
Žibrica (prírodná rezervácia)

Žibrica je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Žirany, Štitáre a Podhorany v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1954 a novelizované v rokoch 1993 a 2006 na rozlohe 68,6053 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného územia a jeho zón je zabezpečenie ochrany stepných, lesostepných a lesných spoločenstiev rastlín a živočíchov, biotopov národného i európskeho významu."
Žitavský park

Žitavský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Žitavce v okrese Nitra v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 4,49 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Žitavce v okolí kaštieľa. Vstupná časť je riešená pravidelnou úpravou, zvyšok voľnokrajinársky. V parku rastie 13 druhov cudzokrajných drevín."
Bystré jazierko

Bystré jazierko je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tešedíkovo v okrese Šaľa v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1973, 1983 na rozlohe 2,0000 ha. Na území platí 4. stupeň ochrany, ochranné pásmo nebolo určené, preto platí ochranné pásmo do vzdialenosti 60 m smerom von od hranice chráneného územia (§17 ods. 8 Zákona o ochrane prírody). 
Predmetom ochrany je: "Územie tvorí mŕtve rameno Váhu so zachovalými znakmi agradačného valu s eolickými kvartérnymi sedimentmi. Vegetácia nesie znaky kultúrnej stepi na nive s veľmi malým zastúpením drevín, ale s hojným výskytom vodných druhov rastlín i avifauny."
Čierne jazierko

Čierne jazierko je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tešedíkovo v okrese Šaľa v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1973, 1983 na rozlohe 3,4027 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Lokalita je jednou z posledných pomerne dobre zachovalých vodných plôch s prirodzenou morfológiou priehlbne s typickými brehovými, vlhkomilnými a vodomilnými spoločenstvami."
Jahodnianske jazierka

Jahodnianske jazierka je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Neded v okrese Šaľa v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1973, 1983 na rozlohe 5,3271 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jedno z posledných mŕtvych ramien Váhu, ktoré môže slúžiť ako príklad postupného zazemňovania týchto vodných plôch. Má značný krajinnoekologický význam, je refúgiom pre živočíšstvo z celého okolia. Jedno z posledných miest výskytu hydrofytov a hygrofytov."
Juhásove slance

Juhásove slance je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Hájske a Horná Kráľová v okrese Šaľa v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2012 na rozlohe 41,8435 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je zabezpečenie ochrany zachovalých biotopov európskeho významu: Vnútrozemské slaniská a slané lúky (1340) a Panónske slané stepi a slaniská (1530)."
Močenský park

Močenský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Močenok v okrese Šaľa v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 5,8700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana parku v Močenku."
Trnovské rameno

Trnovské rameno je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Trnovec nad Váhom v okrese Šaľa v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1973, 1983 na rozlohe 6,5786 ha. Na území platí 4. stupeň ochrany, ochranné pásmo nebolo určené, preto platí ochranné pásmo do vzdialenosti 60 m smerom von od hranice chráneného územia (§17 ods. 8 Zákona o ochrane prírody). 
Predmetom ochrany je: "Jedno z posledných mŕtvych ramien Váhu v poľnohospodársky a priemyselne intenzívne využívanej krajine okresu Šaľa. Výskyt charakteristických živočíšnych a rastlinných druhov, významná krajinotvorná, klimatická a iné funkcie."
Vlčianske mŕtve rameno

Vlčianske mŕtve rameno je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Vlčany v okrese Šaľa v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 8,2394 ha, platí tu štvrtý stupeň ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené, preto je ochranným pásmom územie do vzdialenosti 60 m smerom von od hranice chráneného územia (§17 ods. 8 Zákona o ochrane prírody).
Predmetom ochrany je: "Ochrana jednej z posledných ukážok zvyškov mŕtvych ramien Váhu s pomerne dobre zachovaným pásom brehových porastov s typickými hydrofilnými biocenózami."
Bohatský park

Bohatský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hurbanovo v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe 4,64 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku založeného v 19. storočí. Má charakter prírodno-krajinárskeho parku. Veľmi pestro sú tu zastúpené listnaté i ihličnaté dreviny. Uprostred je rozsiahla zatrávnená plocha, dreviny vytvárajú esteticky pôsobivé scenérie."
Bokrošské slanisko

Bokrošské slanisko je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Iža v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1988 na rozlohe 14,06 ha. Ochranné pásmo nebolo určené, platí ochranné pásmo do vzdialenosti 100 m smerom von od hranice chráneného územia.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu zvyškov slaniska Podunajskej nížiny so zriedkavou slanomilnou vegetáciou. Jeden z posledných najsevernejších vysunutých výbežkov soľných maďarských púst, ktoré patria do typu soľných stepí rusko-ázijských - doklad pestrosti našej kveteny."
Búčske slanisko

Búčske slanisko je prírodná rezervácia a územie európskeho významu v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Prírodná rezervácia.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Búč v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1993 na rozlohe 20,3995 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu územia s cenným výskytom vzácnej ostrice delenej (Carex divisa), mokrinky plazivej (Helesciadium repens) a s výskytom ďalších rastlinných druhov v Podunajskej nížine. Niektoré tu majú severnú hranicu areálu."
Územie európskeho významu.
Výnosom Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 3/2004-5. 1 zo 14. júla 2004, ktorým sa vydáva národný zoznam území európskeho významu bolo územie zaradené medzi územia európskeho významu s identifikačným kódom SKUEV0069 Búčske slanisko.
Číčovský park

Číčovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Číčov v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe 8,66 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na zachovanie historického parku pre kultúrno-výchovné, náučné a vedeckovýskumné ciele a ochranu životného prostredia. Park slúži pre krátkodobú rekreáciu miestnych občanov. Park tvorí okolie priľahlého neskorobarokového kaštieľa z roku 1776."
Dropie

Dropie je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Čalovec, Kameničná a Zemianska Olča v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1955, 1988, 1996 na rozlohe 912,7642 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je ochrana a záchrana dropa veľkého (Otis tarda), najmä jeho tokanísk, liahnísk a zimovísk."
Dunajské trstiny

Dunajské trstiny je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Veľké Kosihy a Klížska Nemá v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2002 na rozlohe 104,1016 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana dnes už pomerne vzácnych súvislých porastov trstinových spoločenstiev. Možnosť sledovania zazemňovacieho procesu v jeho posledných fázach. Výskyt močiarnych a vlhkomilných druhov rastlín, hniezdisko močiarneho a trstinového vtáctva."
Hurbanovský park

Hurbanovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hurbanovo v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe 5,44 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v meste Hurbanovo."
Chotínske piesky

Chotínske piesky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Chotín v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Vyznačuje sa mierne zvlneným reliéfom s pieskovými dunami, tvorenými viatymi pieskami z vápnitých usadenín Dunaja a na ne viazanými vzácnymi druhmi rastlín a živočíchov. 
Prírodná rezervácia.
Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1953, 1986 na rozlohe 7,023 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana psamofilných a xerotermných spoločenstiev a druhov rastlín a živočíchov Podunajskej nížiny, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Územie európskeho významu.
Výnosom Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 3/2004-5. 1 zo 14. júla 2004, ktorým sa vydáva národný zoznam území európskeho významu bolo územie zaradené medzi územia európskeho významu s identifikačným kódom SKUEV0100 Chotínske piesky.
Kaštieľsky park (Hurbanovo)

Kaštieľsky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hurbanovo v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe 1,1000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku pri kúrii z polovice 19. storočia. Park bol založený v prírodnom štýle. Kostru parku tvoria jedince pôvodnej vegetácie. Park má význam urbanistický, architektonický, kultúrny i environmentálny."
Komárňanské slanisko

Komárňanské slanisko je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Komárno v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2012 na rozlohe 14,7780 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je zabezpečenie ochrany biotopu európskeho významu:Vnútrozemské slaniská a slané lúky (1340)."
Komočín

Komočín je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Komárno v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2000 na rozlohe 0,4892 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana územia s výskytom kriticky ohrozených druhov rastlín - kosatca pochybného (Iris spuria), hviezdovca bodkovaného (Galatella punctata), silenky mnohokvetej (Silene multifolia) a iných."
Kratina (prírodná rezervácia)

Kratina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Marcelová v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2002 na rozlohe 10,15 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Z dôvodu zabezpečenia ochrany druhovo neobyčajne bohatých spoločenstiev zavyškov dubového xerotermofilného lesa ponticko – panónskeho na viatych pieskoch a sprašových hlinách Hurbanovských terás."
Kraviansky park

Kraviansky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kravany nad Dunajom v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe 2,34 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Kravany nad Dunajom, ktorý tvorí účelovú zeleň pri internáte SOUP v Kravanoch nad Dunajom."
Listové jazero

Listové jazero je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Nesvady a Vrbová nad Váhom v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1988 na rozlohe 41,02 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu vzácneho biotopu vodného a močiarneho vtáctva Podunajskej nížiny. Prirodzené brehové porasty majú charakter lužného lesa. Objekt pre štúdium vodných biocenóz a ich ekologickým vzťahom k abiotickým i biotickým podmienkam prostredia."
Líščie diery

Líščie diery je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nesvady v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2002 na rozlohe 13,3174 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Z dôvodu zabezpečenia ochrany spoločenstiev teplomilných druhov rastlín a živočíchov na spevnených dunách slabo alkalických vápnitých pieskov Novozámockých pláňav."
Lohotský močiar

Lohotský močiar je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kameničná v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1993 na rozlohe 24,1336 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje močiar s pomerne nízkym stavom vody, ktorý je vlastne mŕtvym ramenom Vážskeho Dunaja v pokročilom štádiu zarastania. Brehy sú porastené mohutnými trsmi tráv s rodu Carex. V blízkosti je lužný vŕbovo-topoľový les."
Malý ostrov

Malý ostrov je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kameničná v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1952, 1993 na rozlohe 8,3400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom ochrany v PR je zachovanie fragmentu zachovalého lužného lesa s hniezdiskami vodného vtáctva v poľnohospodárskej krajine Podunajskej nížiny. Výskytujú sa tu vzácne taxóny flóry a fauny."
Marcelovské piesky

Marcelovské piesky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Marcelová v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1988 na rozlohe 4,4695 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu lokality s bohatým výskytom psamofytných taxónov rastlinstva na Podunajskej nížine."
Marcelovský park

Marcelovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Marcelová v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe 2,16 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na zachovanie historického parku v obci Marcelová pre kultúrno-výchovné a náučné ciele. Je významným aj z hľadiska ochrany a tvorby životného prostredia obce, možné je využívať ho pre vyučovanie biológie v miestnej škole."
Martovská mokraď (prírodná rezervácia)

Martovská mokraď je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Martovce v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1993 na rozlohe 11,8729 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana vzácnych zvyškov pôvodnej flóry a fauny - vŕbovo-topoľového lužného lesa ovplyvňovaného vysokou hladinou podzemnej vody. Rastie tu najmä vŕba biela, vŕba krehká, topoľ biely a topoľ sivý. Územie je významné aj z ornitologického hľadiska."
Mašan

Mašan je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Virt v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1988 na rozlohe 2,1607 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu zvyškov pieskomilnej vegetácie a živočíšstva Podunajskej roviny. Jedná sa o stepné biocenózy na vápnitých viatych pieskoch, význačných pre Podunajsko."
Mostová (prírodná rezervácia)

Mostová je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Veľké Kosihy v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2000 na rozlohe 15,129 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany slaniska s prítomnosťou vzácnych halofytných druhov rastlín."
Pavelské slanisko

Pavelské slanisko je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Komárno v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2012 na rozlohe 18,6104 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je zabezpečenie ochrany biotopu európskeho významu:Vnútrozemské slaniská a slané lúky (1340)."
Pod Starým vrchom

Pod Starým vrchom je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Šrobárová v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2002 na rozlohe 3,6513 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Xerotermná lokalita - stráň na sprašovom podklade s výskytom vegetácie stepného charakteru, stanovište viacerých vzácnych teplomilných druhov. Významný prvok v poľnohospodársky využívanej krajine."
Pri Orechovom rade

Pri Orechovom rade je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Komárno v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2012 na rozlohe 1,699 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je zabezpečenie ochrany biotopov európskeho významu: Vnútrozemské slaniská a slané lúky (1340) a Panónske slané stepi a slaniská (1530)."
Pribetský háj

Pribetský háj je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Pribeta v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2002 na rozlohe 2,3959 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana 69 kusov geneticky hodnotných jedincov duba plstnatého ako vedúcej alebo primiešanej dreviny prirodzených lesných spoločenstiev suchých stanovíšť Podunajskej nížiny."
Révajovská pustatina

Révajovská pustatina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hurbanovo v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1988 na rozlohe 0,68 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmet ochrany.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zriedkavého biotopu húb na Podunajskej nížine." V súpise húb je zoznam vyše 40 druhov, napríklad 7 druhov z rodu hviezdovka (lat. "Geastrum"). Na Slovensku sú dve chránené mykologické lokality, Révajovská pustatina a prírodná pamiatka Podsalašie.
Fauna.
Na území prírodnej rezervácie žije viacero druhov chránených živočíchov, z obojživelníkov tu bola zistená rosnička zelená ("Hyla arborea"), zo zástupcov plazov sa na celom území vyskytuje jašterica obyčajná ("Lacerta agilis"). (zdroj: rezervačná kniha štátnej ochrany prírody)
Praktická ochrana.
Na základe základných dokumentov a projektu ochrany vykonávala štátna ochrana prírody v roku 2015 reguláciu nepôvodného a invázneho druhu pajaseň žliazkatý ("Ailanthus altissima").
Strážsky park

Strážsky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Komárno v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe 6,61 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku z hľadiska ochrany životného prostredia. Z hľadiska dendrologického sa radí medzi najhodnotnejšie parky v okrese Komárno."
Svätopeterský park

Svätopeterský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Svätý Peter v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1981 na rozlohe 5,1602 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Svätý Peter."
Vrbina

Vrbina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Kameničná a Komárno v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1993 na rozlohe 34,4895 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana na Podunajskej nížine vzácneho vŕbovo-topoľového lužného lesa a vodných biotopov, ktoré je významným hniezdiskom avifauny."
Zlatniansky luh

Zlatniansky luh je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zlatná na Ostrove v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1974 na rozlohe 9,14 ha a zaradené do 5. stupňa ochrany. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana jediných zachovalých ukážok lužného lesa s hniezdiskami vodného vtáctva dolného toku Dunaja na vedeckovýskumné a náučné ciele."
Čermiansky močiar

Čermiansky močiar je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Čermany v okrese Topoľčany v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1988 na rozlohe 5,4457 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu močaristého, ekologicky a edukačne významného biotopu v juhovýchodnej časti Bojnianskej pahorkatiny s výskytom chránených druhov živočíchov, dôležitého z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Dolné lazy

Dolné lazy sú chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Závada v okrese Topoľčany v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2010 na rozlohe 7,2649 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je zabezpečenie ochrany biotopu európskeho významu: Porasty borievky obyčajnej (5130)."
Hrdovická

Hrdovická je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nitrianska Streda v okrese Topoľčany v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 30,0300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana geomorfologicky, biologicky i krajinársky významného priestoru v pohorí Tríbeč, so zachovalými fragmentami pôvodných kyslých skalných a lesostepných rastlinných spoločenstiev na kremencoch a s výskytom vzácnych a fytogeograficky významných druhov."
Kovarská hôrka

Kovarská hôrka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kovarce v okrese Topoľčany v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1993 na rozlohe 4,4000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je územie s ojedinelým zložením vegetácie atlantického charakteru. Hojný je tu výskyt hrdobárky páchnucej ("Teucrium scorodonia", na Slovensku len v tejto časti Tribča). Biocenózy sú na chudobnom kyslom kremencovom podklade.
Solčiansky háj

Solčiansky háj je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Solčany v okrese Topoľčany v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1984, 1988 na rozlohe 7,0700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana geomorfologicky, biologicky i krajinársky významného priestoru pohoria Tríbeč so zachovalými prirodzenými dúbravami, lesostepnými i skalnými spoločenstvami na kyslom podklade na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Tesársky park

Tesársky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tesáre v okrese Topoľčany v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 1,9600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Tesáre, ktorý je významným krajinotvorným prvkom. Jedince stromov majú značnú dendrologickú hodnotu - je tu zastúpených 23 druhov listnatých a 7 druhov ihličnatých drevín. Park sa nachádza pri kaštieli z 18. storočia."
Tovarnícky park

Tovarnícky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tovarníky v okrese Topoľčany v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 16,3482 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana voľnokrajinárskeho historického parku v obci Tovarníky, ktorý svojím výrazom a koncepciou predstavuje esteticky a kultúrno-výchovne hodnotný objekt, patriaci k najdôležitejším historickým sadovníckym objektom na Slovensku."
Záhrada (chránený areál)

Záhrada je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Závada v okrese Topoľčany v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2010 na rozlohe 20,0256 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je zabezpečenie ochrany biotopu európskeho významu: Porasty borievky obyčajnej (5130)."
Bíňanský rybník

Bíňanský rybník je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Čata, Keť a Bíňa v okrese Nové Zámky a Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2000 na rozlohe 35,1343 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany biotopu vodného vtáctva a významnej lokality na paneurópskej migračnej trase vtákov."