Ponziho schéma

Ponziho schéma (po angl. "Ponzi scheme"; správny preklad názvu je Ponziho systém/metóda/hra - pyramídová hra) je druh podvodnej investorskej operácie, ktorá sľubuje investorom neuveriteľne vysoké výnosy v krátkej dobe. Výnosy nie sú vytvárané reálnymi finančnými operáciami, ale sú vyplácané z vkladov neskorších investorov.
Opis.
Ponziho schéma je pomenovaná podľa talianskeho emigranta Carla Ponziho, ktorý touto technikou v rokoch 1919 – 1920 v USA vylákal od približne 40 000 investorov sumu 15 miliónov dolárov.:
V Ponziho schéme investori vkladajú svoje peniaze prevádzkovateľovi s cieľom ich zhodnotenia. Prevádzkovateľ vypláca výnosy z vkladov neskorších investorov a obvykle sa pri tom snaží vzbudiť dojem, že ide o zisky z finančných operácií. Tak tomu bolo aj v prípade pôvodnej Ponziho schémy, kedy Carlo Ponzi tvrdil, že výnosy budú financované zo špekulácii s medzinárodnými poštovými kupónmi.
Schéma krachuje, keď nepribúdajú žiadni noví investori. Keďže vo väčšine krajín je Ponziho schéma nelegálna, často býva ešte pred krachom prerušená úradmi.
Rozdiel medzi Ponziho schémou a inými typmi finančných podvodov.
Ponziho schéma sa často zamieňa s pyramídovou hrou, alebo sa považuje za jej špeciálny prípad. Zásadné rozdiely sú dva:
Príklady.
Najstaršia u más známa pyramídová hra „lietadlo“, ktorá bola reťazový list. Spočívala v tom, že človek dostal list, v ktorom bol zoznam piatich ľudí s adresami. Prvému z nich mal poslať 10 korún a list rozposlať na ďalších päť adries. Prvé meno na zozname mal podľa inštrukcií škrtnúť a svoje meno s adresou dopísať na jeho koniec. 
Medzi nelegálnou pyramídovou schémou a legálnym multi-level marketingom (MLM) sú jasne definované rozdiely. Odmeny v MLM sa vyplácajú výhradne na základe predaja produktov koncovým spotrebiteľom, pričom koncovým spotrebiteľom môže byť ako človek mimo siete alebo distribútor, ktorí daný produkt skutočne spotrebujú a nepredávajú ďalej. Keďže sa jedná o obchod, je tento model legálny. Pyramídová hra postavená na podvode je na Slovensku nezákonná a preto sa využívajú dva spôsoby na zakrytie pyramídovej hry. Mali dokázať, že existuje obchodovateľný výrobok. Išlo o buď o nákup inventára alebo fiktívny (slabý) maloobchodný predaj. Dávid Gedeon, ktorý na zmluvy o tichom spoločenstve zinkasoval 18 miliónov Eur bol júla 2019 trestne stíhaný pre podozrenie z neoprávneného finančného podnikania bez licencie a zo zhromažďovania peňazí od drobných investorov. Keďže výnosy starším investorom vyplácal aj z vkladov tých nových, podľa polície malo jeho podnikanie znaky pyramídovej hry. 
Často sa Ponziho schémy nachádzajú medzi vysoko rizikovými investičnými programami typu HYIP. 
Najväčším podvodníkom, ktorý na základe Ponziho schémy v USA podľa vlastných slov získal 50 miliárd dolárov, bol Bernard Madoff. V roku 2021 vyhlásil súd v Prahe úpadok firmy Arca Investments, ktorú ovládali dvaja slovenskí podnikatelia. V konkurznom konaní potom veritelia v Česku prihlásili pohľadávky zhruba za 23 miliárd českých korún (skoro miliarda Eur). Projekt reorganizácie na oddlženie, ktorý prebiehal už tri roky však v roku 2023 na súde v Prahe napadli veritelia a posielajú Arcu v Česku do konkurzu. V Česku by to bol najväčší finančný krach za posledných 20 rokov. Na Slovensku bol ozdravný plán Arca Capital súdom schválený avšak právny zástupca približne 4 500 menších veriteľov, ktorých vklady vo výške 70 miliónov eur sú nezabezpečené, hovorí, že neverí že ozdravný plán bude realizovateľný pod dnešným vedením Arcy. Dôvodom je vyvádzanie majetku za jeho zlomkovú cenu pred konkurzom pripomína hospodárenie BMG. Poškodzovanie veriteľa, porušovanie povinnosti pri správe cudzieho majetku, kapitálový podvod. Aj odvolávkou na tieto trestné činy by sa mohli veritelia finančnej skupiny Arcy Capital domáhať svojich práv voči jej vedeniu, pretože dokazovať majiteľom a manažérom Arcy úmysel využiť Ponziho schému bude ťažké.
Niektoré slovenské skrachované nebankové subjekty vyšetrované od roku 2002 nesú typické črty Ponziho schémy. Ministerstvo vnútra uvádza vyšetrovanie zodpovedných osôb v 19 nelicencovaných subjektoch po celom území Slovenska. Išlo najmä o medializované kauzy Horizont Slovakia, BMG Invest, AGW, Sporoinvest, Drukos a pod. Vladimír Fruni bol označovaný ako zodpovedný za najväčší podvod na Slovensku. Fruni spolu s "Mariánom Šebeščákom" a "Františkom Matíkom" koncom 90. rokov od ľudí s vidinou až 30-percentných úrokov získali spolu až 63 miliárd korún (2,1 miliardy eur). Krach Horizont Slovakia a BMG Invest nakoniec spôsobil, že 170-tisíc ľudí prišlo o svoje úspory a stratilo sa 15 miliárd korún (500 miliónov eur). Fruni však dovtedy budil dojem normálneho podnikania, no na jeho aktivitách zarobili hlavne tí, ktorí skrachované firmy tunelovali ako bol napríklad Jozef Majský.