Guľomet

Guľomet je automatická strelná zbraň kalibru do . Vyznačuje sa špecializovaným určením podľa svojho začlenenia v jednotlivých druhoch vojsk.
Podľa kalibru bývajú rozdeľované na malokalibrové – kalibru do a veľkokalibrové – kalibru od 10 do . O guľometoch ako automatických zbraniach hovoríme, pokiaľ používajú náboje s plášťovou strelou. Pokiaľ používajú strelu s vodiacimi nákružkami, patria už medzi automatické kanóny. Vo výzbroji Ozbrojených síl Slovenskej republiky je najväčším nábojom s plášťovou strelou náboj kalibru .
Malokalibrové guľomety sa obvykle delia na ľahké (ručné, s dvojnožkou), ťažké (s podstavcom) a univerzálne. 
História.
Prvým funkčným guľometom nasadeným v boji bol viachlavňový mechanický guľomet systému Gatling (1862), poháňaný kľukou, s kadenciou 560 rán/min. Vytvoril ho Američan Richard Gatling. Zbraň použili v Americkej občianskej vojne. Zbraň nebola celkom automatická, napriek tomu je označovaná ako prvý guľomet. Neskôr bol upravený na elektrický pohon a dosahoval kadenciu až 1000 výstrelov za minútu.
Neskôr sa objavila konštrukcia Maxim (1885 – 1890), ktorá pracovala s krátkym záklzom hlavne. Maximov guľomet mal kadenciou okolo 500 rán/min. Tieto zbrane sa stihli v armádach zabehnúť ešte pred prvou svetovou vojnou a boli použité napríklad v Rusko-Japonskej vojne v roku 1905 a v niektorých koloniálnych vojnách.
1. svetová vojna.
V tejto vojne boli najpoužívanejšie osvedčené guľomety typu Maxim. Angličania uprednostňovali ťažké guľomety Vickers vychádzajúce z konštrukcie Maxim a ľahšie bubnové guľomety Lewis, vlastnej výroby. Licenciu na výrobu guľometov Maxim kúpilo aj Rusko a zaviedlo ako vzor 1910.
Nemci nazývali svoje guľomety – kópie guľometu Maxim, jednoducho „Machinengewehr“ (strojová puška, strojová zbraň). Američania používali model Browning. Vlastné konštrukcie guľometov používalo Francúzsko a Rakúsko-Uhorsko. Na obsluhu jedného guľometu bolo treba 3 až 6 vojakov.
Guľomety sa stali jednou z príčin, prečo sa vojna stala statickou. Mohutná palebná sila automatických guľometov dokázala zastaviť každý útok zovretých formácií pechoty alebo jazdectva.
Medzivojnové obdobie a 2. svetová vojna.
Počas medzivojnového obdobia sa objavilo mnoho nových konštrukcii ako M2 Browning kalibru (0,50 palca). Armády začali vyhľadávať ľahšie automatické zbrane pre jednotlivcov. Začali sa intenzívne používať ľahké guľomety a automatické pušky. Asi najúspešnejšie boli pušky Avtomat Fjodorova alebo AVS-36 ruskej a sovietskej konštrukcie. Veľmi kvalitné guľomety boli vyvinuté a vyrábané v Československu (ľahký guľomet ZB vz. 26, vyrábaný vo Veľkej Británii ako BREN, a ťažký guľomet vz. 37, vyrábaný vo Veľkej Británii ako BESA).
Nemcom sa pred vojnou podarilo vyrobiť veľmi úspešný viacúčelový guľomet MG 34, s podporou ktorého postupovala nemecká pechota celú vojnu. Zbraň bola inštalovaná i do tankov a lietadiel. Používaná bola i neskôr a stala sa inšpiratívnou konštrukciou napríklad pre M60.
Moderná doba.
Koncept guľometov sa veľmi nezmenil, najznámejšou novinkou bol systém Vulcan s rotujúcim zväzkom hlavní, ktorý oprášil starý koncept "gatling" a dosiahol kadenciu až 6 000 výstrelov/min (100 rán za sekundu) s elektrickým odpaľovaním munície, pretože klasické úderníky by nevydržali namáhanie pri streľbe a nezaručovali spoľahlivé odpálenie náboja. Experimentálne verzie šesťhlavňového guľometu XM-134 dosiahli rýchlosť paľby až 24 000 výstrelov za minútu, ale takáto extrémna rýchlosť paľby zatiaľ nemá praktické uplatnenie a navyše bola dosiahnutá len na veľmi krátky čas niekoľkých sekúnd a rýchlo dochádzalo k poškodeniu zbrane extrémnym tepelným namáhaním pri streľbe. 
Rozvoj guľometov sa v súčasnosti zameriava predovšetkým na zlepšenie ich úžitkových vlastností – spoľahlivosti, presnosti a životnosti.
Hlavné časti guľometu.
Jedna súčiastka alebo mechanizmus môže súčasne plniť niekoľko úloh.
Rozdelenie guľometov.
Treba mať vždy na pamäti, že každé delenie zbraní nevyhnutne obsahuje mnoho výnimiek a z toho plynúcich nepresností. Existuje mnoho typov guľometov, ktoré sa viac či menej úspešne používali v niekoľkých, alebo aj všetkých tu uvedených základných skupinách. Niektoré zo zbraní označovaných ako guľomet môžu byť odvodené aj od útočných pušiek, vybavených ťažšou a dlhšou hlavňou, dvojnožkou alebo podstavcom a väčším zásobníkom streliva.