Črchľový potok (prítok Kysuce)

 Črchľový potok je potok v centrálnej časti regiónu Kysuce pretekajúci obcou Raková a v malom rozsahu pri ústí i po hranici s mestom Čadca v okrese Čadca. Je to pravostranný prítok Kysuce, ktorá ústi do Váhu; má dĺžku 4,6 km. Je vodným tokom IV. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-21-06-5757. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Turzovská vrchovina, geomorfologický podcelok Hornokysucké podolie.
Prameň.
Pramení v nadmorskej výške v lesnom extraviláne v južnej časti územia obce Raková 30 m severovýchodoseverne od trojchotárnika, v ktorom sa stretávajú hranice obcí Raková, Zákopčie a Čadca, v lesnom komplexe "Osobité", v geomorfologickom celku Turzovská vrchovina, v geomorfologickom podcelku Hornokysucké podolie.
Opis toku.
Tečie severným smerom lesným extravilánom, v nadmorskej výške pretína lesnú spevnenú cestu, obteká pole "Pod Hájnicou", v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok, svojim ľavým brehom obteká východné a severovýchodné úpätie z južnej strany zalesneného a zo severnej strany odlesneného, zatrávneného vrchu "Črchľa" s nadmorskou výškou , vo výške priberá bezmenný pravostranný prítok, vystupuje z lesa a po ľavej strane obmýva pasienky, lúky a riedky lesný porast, v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok, stáča sa do východného smeru, ľavým brehom obmýva obecný areál hospodárskeho strediska s vodárňou a vteká do intravilánu Rakovej, po zmene smeru na sever tečie po obecnej hranici medzi Rakovou a mestom Čadca, podteká železničnú trať Čadca – Makov a po krátkom úseku v nadmorskej výške ústi do Kysuce ako jej pravostranný prítok. Má tri bezmenné prítoky.
Pramení, preteká a ústi v geomorfologickom celku Turzovská vrchovina, v geomorfologickom podcelku Hornokysucké podolie.
Pôvod názvu.
Vodný tok má pôvod v názve vrchu "Črchľa" (Turzovská vrchovina) s nadmorskou výškou , na východnom úpätí ktorého potok tečie. Z toponyma "Črchľa" rozšírením o formant "-ový" a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom "menší prirodzený vodný tok" bolo utvorené dvojslovné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou zložené z prídavného mena a z podstatného mena) "Črchľový potok" ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii.
Názov vrchu "Črchľa", ktorého severná časť je ešte aj v súčasnosti odlesnená, má pôvod vo všeobecnom podstatnom mene "črchľa" vo význame "časť lesa, v ktorom sa lúpala kôra zo stromov, aby vyschli, vyčrchlené miesto". Motivantom pomenovacieho procesu bol charakteristický výskyt vyčrchleného miesta v priestore vrchu v čase pomenovania. Črchlenie bol jeden zo stredovekých spôsobov odlesňovania, transformácie lesných pozemkov na kultúrnu pôdu - poľnohospodárske pozemky. Najskôr sa obsekala, olúpala kôra dookola kmeňa stromu, aby vyschol, neskôr sa očrchlené vyschnuté stromy vytínali a potom sa klčovaním získavala užitočná, kultúrna pôda. Podstatné meno "črchľa" je v súčasnej slovenčine vysunuté na okraj jej slovnej zásoby. V roku 2007 bola štandardizovaná podoba hydronyma "Črchľový potok". Porovnaj aj hydronymá napr. Črchľový potok (prítok Varínky), Črchľový potok (prítok Osturnianskeho potoka), Črchľový potok (prítok Polhoranky), Črchlinský potok, Črchľa (prítok Jelenieho potoka), Črchľa (prítok Kučmanovského potoka).