Rubná doba

Rubná doba (iné názvy pozri nižšie) je vopred stanovené obdobie, ktoré má uplynúť od založenia daných porastov v lese, pozostávajúcich z jedného alebo viacerých typov drevín, do vyťaženia (čiže vyrúbania) všetkých týchto drevín. Zisťuje a udáva sa spravidla pre určitú (nielen prírodne ale aj) hospodársky vymedzenú časť lesa . Rubná doba je teda vlastne vopred stanovená doba medzi dvoma úplnými výrubmi (rubnými ťažbami) spomínanej časti lesa. Rubná doba sa počíta ako vážený aritmetický priemer vekov rubnej zrelosti drevín typických pre danú časť lesa. Udáva sa v rokoch, a to buď ako rozpätie (napr. od 110 do 130 rokov) alebo ako jedno číslo (napr. 120 rokov).
Ťažiť sa v danej časti lesa nemusí jednorazovo, ale môže sa (napr. v tzv. staťových sústavách) ťažiť len postupne, napríklad sa každý rok cielene vyrúbe istá časť drevín danej časti lesa. Podstatné je, že po uplynutí rubnej doby nastane stav, že už boli jedenkrát vyrúbané úplne všetky dreviny danej časti lesa, t.j. tak dreviny, ktoré boli na začiatku okamihu, ku ktorému sa rubná doba udáva, staré (a teda spravidla už zrelé na výrub), ako aj dreviny, ktoré boli v tom istom okamihu ešte mladé.
Názvy.
Súčasný názov tohto ukazovateľa je rubná doba. Nesprávne [bohemizmy] alebo staršie názvy sú: "obmýtie", "obmýtna doba". Iné staršie názvy sú: "rubný turnus", "stínací turnus", "turnus", "rubný obrat", "stínací obrat", "stínací zvrat". Nesprávny starší názov je: "porubná doba".
Určujúce faktory.
Rubná doba konkrétne závisí okrem vlastností daného typu drevín, ktoré sa majú rúbať, predovšetkým aj od jedného alebo viacerých hospodárskych hľadísk. Rubná doba napríklad môže byť zameraná na zabezpečenie niektorého alebo viacerých z týchto cieľov: trvalá produkcia lesa, maximálna produkcia všetkého dreva, maximálna produkcia jedného konkrétneho druhu dreva, maximálny hrubý zisk z lesnej výroby, maximálny čistý dôchodok z pôdy. Pozri aj nižšie uvedené vysvetlenia k výrazu rubná zrelosť.
Význam.
Rubná doba slúži najmä ako základ ťažbovej regulácie, rámec pre porovnávanie skutočného a normálneho stavu lesa a pre analýzu a prognózu vývoja dôležitých taxačných veličín v porastoch, a ako ukazovateľ cyklickosti reprodukčného procesu a spôsobilosti porastov postúpiť z výchovnej ťažby do obnovnej. 
Predmet rubnej doby.
Vyššie spomínaná časť lesa, na ktorú sa rubná doba vzťahuje, býva v závislosti od autora rôzne konkretizovaná: Napríklad v niektorých definíciách sa hovorí o hospodárskej skupine (zastarano aj: hospodárskej triede), v iných o hospodárskom súbore (prípadne v kombinácii s hospodárskym spôsobom) a v ďalších o prevádzkovom súbore . Tieto tri pojmy nie sú obsahovo ekvivalentné a navyše je u nich ten problém, že ich definície nie sú v literatúre uvádzané v úplne jednotnom znení (nižšie uvedené definície sú teda len jedna z možností). Konkrétne: 
Rubná doba podľa súčasných slovenských predpisov.
Definícia rubnej doby uvedená v súčasnej príslušnej slovenskej vyhláške znie: "Rubná doba je rámcová produkčná doba lesných porastov, ktorá sa určuje s prihliadnutím na ich rubnú zrelosť a plnenie požadovaných funkcií lesa pre jednotku rámcového plánovania." , pričom:
Rubná doba sa udáva v rokoch a počíta sa ako vážený aritmetický priemer vekov rubnej zrelosti významných (maximálne 3 dominantných) drevín v rámci daného prevádzkového súboru, pričom váha vyjadruje zastúpenie a funkčný význam dreviny. Rubná doba sa mení so zmenou súčasného stavu porastov, na ktoré sa vzťahuje. Uvádza sa zaokrúhlená na desiatky rokov, v prípade rubných dôb menších ako 50 rokov sa môže zaokrúhľovať na 5 rokov. V rámcovom plánovaní sa udáva ako jedno číslo, nikdy nie rozpätím, pretože plní najmä funkciu určitého kontrolného rámca. 
Pre prevádzkový súbor sa za normálnych okolností rubná doba určuje s ohľadom na rubnú zrelosť jednotlivých drevín, zastúpenie drevín a formu ich zmiešania v porastoch, životnosť porastov a na funkciu, ktorú daný porast plní.
V podrobnom plánovaní pre jednotky priestorového rozdelenia lesa, ktoré majú iné charakteristiky drevín než prevádzkový súbor (čiže jednotka rámcového plánovania), možno (s uvedením dôvodu) rubnú dobu skrátiť alebo predĺžiť voči rubnej dobe prevádzkového súboru. Ak napríklad primiešané dreviny tvoria celkovo významný podiel (minimálne 30%) v jednotke priestorového rozdelenia lesa, treba korigovať rubnú dobu prevádzkového súboru tak, aby straty na produkcii boli čo najmenšie.