Užovkovité

Užovkovité () je čeľaď hadov z taxónu Caenophidia (Colubroidea). Jej presná definícia sa v literatúre mení podľa autora a menila sa aj v priebehu času. Podrobnosti pozri nižšie.
Rozsah definície.
Čeľaď užovkovité (Colubridae) môže byť definovaná niektorým z nasledujúcich rôznych spôsobov (názvy taxónov v nasledujúcich odrážkach majú – kvôli porovnateľnosti – vždy len taký význam, aký majú v systéme nižšie označenom ako „Systém A“):
V súčasnosti sa najčastejšie vyskytuje možnosť d) (nižšie označená ako „Systém A“), na konci 20. stor. a začiatku 21. storočia sa najčastejšie vyskytovala možnosť e).
Charakteristika.
Charakteristika závisí od zvolenej definície užovkovitých (pozri vyššie). Nasledujú charakteristiky pre dve hlavné definície užovkovitých: 
Pre definíciu e) (bez Acrochordidae) platí nasledujúca charakteristika: Takto definovaná čeľaď zahŕňa až okolo 63 % všetkých druhov hadov, konkrétne asi 335 recentných a 26 vymretých rodov, resp. asi 2 132 recentných a 79 vymretých druhov (čísla sa vzťahujú na definíciu bez Atractaspididae). Vyskytuje sa po celej Zemi (okrem Antarktídy), a to v jazerách, pobrežných močiaroch, mokradiach v ústiach riek, i na súši, napr. v dažďových lesoch a na púštiach. Užovkovité nemajú funkčný ľavý pľúcny lalok a pletenec zadnej končatiny, v spodnej čeľusti nemajú tzv. os coronoideum, na rozdiel od primitívnejších hadov (slepúšiky, slepániky, veľhady a pytóny) majú pružnejšiu lebku a na rozdiel od veľhadov, pytónov a väčšiny vreteníc majú niekoľko tanierovitých šupín pokrývajúcich hlavu. Spomínané tanierovité šupiny na hlave sú pomerne spoľahlivým identifikačným znakom tejto čeľade. Užovkovité môžu byť nejedovaté alebo jedovaté, pričom jedovaté druhy sú vždy opistoglyfné hady, čiže majú jedové zuby v zadnej časti ústnej dutiny (13 páry jedových zubov), v dôsledku čoho sú pre človeka len málo nebezpečné (s výnimkou niektorých druhov, napr. bojgy stromovej). Niektoré druhy usmrcujú korisť (aj) škrtením. Užovkovité kladú vajcia alebo rodia živé mláďatá.
Pre definíciu d) platí nasledovné: Čeľaď zahŕňa okolo 260 (v závislosti od zdroja 230, 253, 263 a podobne) recentných a okolo 26 vymretých rodov, resp. okolo 1 850 (v závislosti od zdroja 1 649, 1 809, 1 910 a podobne) recentných a okolo 79 vymretých rodov. Čeľaď sa vyskytuje po celej Zemi (okrem Antarktídy). Morfologicky je čeľaď charakterizovaná dobre vyvinutými calyces na hemipenisových kapsách, ďalej centrifugálnym sulcus spermaticus, ktorý sa deli na proximálnej a centrálnej oblasti telesa hemipenisu, a aglyfným chrupom (čiže zuby nemajú kanálik ani ryhu na vypúšťanie jedu). Spomínané calyces však sekundárne zanikli u podčeľade Natricinae.
Na Slovensku sa (pri definícii e aj d) vyskytujú tieto druhy užovkovitých: užovka stromová (Zamenis longissimus), užovka hladká (Coronella austriaca), užovka obojková (Natrix natrix) a užovka fŕkaná (Natrix tessellata).
Systematika.
Stav okolo roku 2017.
Najbežnejší systém („Systém A“).
Zdroje:
Slovenské názvy podľa:
užovkovité (Colubridae):
Poznámky: 
Alternatíva.
Alternatívne sa (okrem niektorých vecných zmien v systéme) všetky vyššie uvedené podčeľade klasifikujú ako samostatné čeľade. Z toho vyplýva, že Colubridae je len to, čo je vyššie uvedené pod názvom Colubrinae, a to, čo je vyššie uvedené pod názvom Colubridae, je nadčeľaď Colubroidea (v najužšom zmysle – porov. Colubroidea):
nadčeľaď Colubroidea:
Stav na konci 20. a zač. 21. storočia.
Zug et al. 2001, Grzimek et al. 2003.
Užovkovité (Colubridae):
Poznámky: 
Rozsah čeľade Colubrinae má rovnako definovaný Burnie 2001, ktorý však neuvádza vnútorné delenie čeľade.
Zaher 1999.
Užovkovité (Colubridae):
Poznámky:
Podobný systém má Haaramo 2003
Lexikon der Biologie 2002/2003, Douglas et al. 1995.
užovkovité (Colubridae):
Poznámky: 
Staršie systémy.
Terentiev 1961.
Čeľad užovkovité (Colubridae) v tomto systéme zodpovedá v Systéme A čeladiam Colubridae a Lamprophiidae (okrem podčeľade Atractaspinae v užšom zmysle a jadra podčeľade Dipsadinae) a čeľadi Hamalopsidae. Čeľaď sa ďalej nedelí.
Poznámky: Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Acrochordidae [t. j. v systéme A: Acrochordidae a Xenodermidae], Amblycephalidae [rody: Haplopeltura, Amblycephalus, Leptognathus, Dipsas a Pseudopareas, t. j. v systéme A: jadro podčeľade Dipsadinae a čeľaď Pareidae], Elapidae [v užšom zmysle] a Hydrophidae. Podčeľaď Atractaspinae v užšom zmysle zo Systému A je v tomto systéme pod Viperidae.
Romer 1956.
Užovkovité (Colubridae):
Poznámka: Elapidae a Hydrophidae tvoria v tomto systéme samostatné čeľade.
Veľmi podobný systém má Darevskij 1969, s tým rozdielom, že 1. má navyše vyčlenenú podčeľaď Boiginae, do ktorej patria napríklad rody Telescopus, Malpolon, Psammophis, Boiga, Dispholidus, Chrysopelea, Dryophis, Oxybelis, Thelotornis, a 2. do podčeľade Dasypeltinae zaraďuje aj rod Elachistodon. Rod Atractaspis je pod Viperidae.
Boulengerov systém.
Zdroje:
Tento systém v tejto podobe pôvodne pochádza od Boulengera (cca. 1893). Ide o delenie užoviek podľa zubov/jedovatosti. Toto delenia sa používalo ako štandardný systém v prvej polovici 20. storočia a potom ešte veľmi často až do 70./80. rokov 20. stor. Mimo taxonómie sa v základných rysoch používa dodnes.
Užovkovité (Colubridae):
Poznámky: 
Brehm 1883.
Užovkovité (Colubridae) – rody: Coronella [t. j. časť dnešného Lampropeltis a Coronella], Coluber [časť dnešného Coluber], Elaphis [časť dnešného Elaphe], Coryphodon [časť dnešného Coluber a Pantherophis], Zamenis [časť dnešného Hierophis a Elaphe], Periops [časť dnešného Hemorrhois], Rhinechis [t. j. časť dnešného Zamenis], Tropidonotus [časť dnešného Natrix]
Poznámka: Samostatné (t. j. do Colubridae nepatriace) čeľade v tomto systéme sú: Acrochordidae, Calamaridae [v Systéme A:Calamariinae], Homalopsidae (vrátane rodu Helicops), Psamophidae [v Systéme A: Psammophiinae], Dryophilidae [dnes časť rodov Chironius, Dendrelaphis, Ahaetulla, Oxybelis], Dipsadidae] [v Systéme A: Dipsadinae a časť rodu Telescopus], Scytalidae [dnes časť rodu Pseudoboa], Elapidae [dnes Elapinae] a Hydrini [dnes Hydrophinae]