Prezidentské voľby v USA

Prezidentské voľby v USA určujú, kto nastúpi na post prezidenta a viceprezidenta USA počas štvorročného obdobia, začínajúceho inauguračným dňom (20. január v roku nasledujúcom po voľbách).
Zatiaľ posledné boli prezidentské voľby 2020, ktoré sa uskutočnili 3. novembra 2020.
Priebeh volieb.
Priebeh volieb sa riadi podľa prvej sekcie Druhého článku Ústavy USA, a jeho úpravou v dodatkoch XII, XXII a XXIII. 
Prezident a viceprezident sú volení na rovnakom hlasovacom lístku nepriamo Zborom voliteľov, ktorého členovia sú vybraní priamo vo voľbách v jednotlivých štátoch. Dnes voliči v každom štáte vyberajú z ponúknutých voliteľov, ktorí sa zaväzujú voliť daného prezidentského kandidáta (zväčša sa meno kandidáta zobrazuje na kandidátkach, aj keď sú v skutočnosti volení len volitelia). Víťazom volieb sa stáva ten prezidentský kandidát, ktorý získa aspoň 270 hlasov od voliteľov. Je možné, aby kandidát získal menej hlasov od voličov a napriek tomu sa stal prezidentom. Do schválenia Dvanásteho dodatku k Ústave USA v roku 1804, druhý za víťazom sa stal viceprezidentom.
Voľby sa konajú každé štyri roky v utorok po prvom pondelku v novembri (hoci vo veľa štátoch je umožnené začať voliť niektorým skupinám voličov niekoľko týždňov vopred).
Hlasy zhromaždenia voliteľov sú určované samotnými štátmi. Každý voliteľ má jeden hlas. Volitelia, ktorí hlasujú proti kandidátovi vybranému štátom sú označovaní ako "faithless electors" (nespoľahliví volitelia, volitelia bez viery), a takéto prípady sú zriedkavé. Právne poriadky jednotlivých štátov určujú pravidlá pre svojich voliteľov. Vo všetkých štátoch okrem Maine a Nebrasky, kandidát, ktorý vyhrá v štáte voľby získava hlasy všetkých voliteľov (podľa princípu „víťaz berie všetko“). Od roku 1969 v Maine, a od roku 1991 v Nebraske, dva hlasy voliteľov získava víťaz volieb a zvyšok (2 v Maine, 3 v Nebraske) získava víťaz v každom z kongresových dištriktov.
Výsledky.
† Označuje minoritného prezidenta—teda takého, ktorý dostal menej ako 50% zo všetkých hlasov. 
‡ Označuje prezidenta, ktorý nezískal ani pluralitu z odovzdaných hlasov a jeho protikandidáta. 
Poznámka: Prezidenti John Tyler, Millard Fillmore, Andrew Johnson, Chester Arthur a Gerald Ford slúžili ako prezidenti, aj keď nikdy nevyhrali voľby; Ford nebol zvolený viceprezidentom. Tyler a Johnson nekandidovali, ani ako úradujúci; Fillmore kandidoval neskôr, ale už nie ako úradujúci prezident.
Účasť.
Účasť na prezidentských voľbách v posledných rokoch klesala, hoci ostro vyskočila vo voľbách v roku 2004 po nízkych číslach v rokoch 1996 a 2000. Kým účasť klesá, množstvo zaregistrovaných voličov rastie. Od 60. do 80. rokov sa množstvo zaregistrovaných voličov pohybovalo od 65% do 70% z celej populácie, ktorá môže voliť a vplyvom nových vládnych programov registrácia stúpla na 75% v 1996 a 2000. 
"Zdroje": Federal Election Commission , Office of the Clerk, U.S. Census Bureau
1; Voliacu populáciu tvoria občania nad 18 rokov. Presné pravidlá si však určujú členské štáty, často sú z volebného procesu vylúčení odsúdení alebo dokonca bývalí trestanci. 
Veľký pokles v účasti medzi rokmi 1968 a 1972 môže byť z veľkej časti spôsobený rozšírením volebného práva na vek 18 rokov (predtým obmedzené na 21 a viac).