Smernica o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu

Smernica o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu 2016/0280 (COD), nazývaná aj smernica EÚ o autorskom práve, je navrhovaná smernica Európskej únie, ktorá má zaistiť „dosiahnutie dobre fungujúceho trhu autorských práv“ a ktorá by mala mať „zo strednodobého hľadiska pozitívny vplyv na výrobu a dostupnosť obsahu a na pluralitu médií, čo bude v konečnom dôsledku prospešné pre spotrebiteľov“. Rozširuje existujúce právne predpisy Európskej únie o autorských právach a je súčasťou projektu jednotného digitálneho trhu EÚ. Smernicu prvýkrát predstavil Výbor Európskeho parlamentu pre právne veci 20. júna 2018 a Európska komisia smernicu schválila 12. septembra 2018 a prešla formálnymi diskusiami v trialógu. Rumunsko ako predsednícka krajina predložilo v januári 2019 kompromisný návrh. Deväť krajín (Nemecko, Belgicko, Holandsko, Luxembursko, Fínsko, Švédsko, Slovinsko, Taliansko, Poľsko) kompromisný návrh zamietlo kvôli kontroverzným článkom 11 a 13. Ak smernica úspešne prejde schvaľovacím procesom, členské štáty EÚ budú povinné prijať zákony implementujúce túto smernicu. 
Európska rada ako kľúčové ciele smernice uvádza chrániť tlačené publikácie, znižovať „medzery medzi hodnotami“ medzi ziskami vytvorenými internetovými platformami a tvorcami obsahu, povzbudzovať „spoluprácu“ medzi týmito dvoma skupinami a vytvára výnimky z autorských práv pre textové a dátové ťaženie. Špecifické návrhy smernice zahŕňajú udelenie priameho autorského práva vydavateľom na používanie ich publikácií prostredníctvom internetových platforiem ako sú agregátory online správ (článok 11) a vyžadujú, aby webové stránky, ktoré primárne hosťujú obsah zverejnený používateľmi, prijali „účinné a primerané“ opatrenia na zabránenie neoprávnenému uverejňovaniu obsahu chráneného autorskými právami alebo zodpovednosť za činy používateľov (článok 13). 
Články 11 a 13 sú terčom rozsiahlej kritiky a diskusie európskych a amerických politických strán s obavami, že by smernica mohla obmedziť prejav na internete tým, že bude vyžadovať, aby webové stránky získali licencie, ak chcú odkazovať na správy a že článok 13 by si vyžadoval použitie technológií pre prispôsobenie obsahu, ktoré nemôžu identifikovať poctivé jedanie, ako je napr. paródia. Priaznivci smernice, väčšinou mediálne skupiny a vydavatelia, tieto argumenty odmietajú a tvrdia, že kampane týkajúce sa dezinformácií a astroturfingu vykonávajú veľké internetové platformy, ako je Google. 
Legislatívny proces.
Návrh smernice vydala Európska komisia 14. septembra 2016. Výbor stálych predstaviteľov Rady Európskej únie smernicu schválil 25. mája 2018 a pripravil ju pre hlasovanie v Európskom parlamente bez podpory Nemecka, Fínska, Holandska, Slovinska, Belgicka a Maďarska. 5. júla 2018 smernica neprešla hlasovaním Európskeho parlamentu, čím sa predĺžila doba pre jej prerokúvanie. Proti prijatiu hlasovalo 318 europoslankýň a europoslancov, pre bolo 278 a 31 sa zdržalo. 
12. septembra 2018 Európsky parlament hlasoval za upravenú verziu smernice a posunul ju tak k prerokúvaniu v trialógu Európskej komisie, Rady Európskej únie a Európskeho parlamentu. 26. marca 2019 Európsky parlament schválil revidovanú smernicu bez akýchkoľvek dodatočných zmien. Za prijatie smernice hlasovalo v 751-člennom parlamente 348 poslancov, proti bolo 274 a 36 sa zdržali. Ešte musí znenie smernice schváliť aj Rada EÚ, k čomu by mohlo dôjsť už 9. apríla v Luxemburgu. Členské štáty EÚ budú mať dva roky na to, aby smernicu preniesli do svojho vnútroštátneho práva.
Proti smernici hlasovali Monika Beňová (Smer-SD), Richard Sulík (SaS), Branislav Škripek (OĽaNO) a Jana Žitňanská (NOVA). Zdržala sa Anna Záborská (Kresťanská únia). Za prijatie hlasovali Pál Csáky (SMK), Eduard Kukan (nezávislý), Vladimír Maňka (Smer-SD), Miroslav Mikolášik (KDH), József Nagy (Most-Híd), Monika Smolková (Smer-SD), Ivan Štefanec (KDH) a Boris Zala (nezávislý).
Obsah smernice.
Na stránkach Európskeho parlamentu je v slovenčine k dispozícii prehľad schválených pozmeňovacích návrhov, ktorý prešiel prvým čítaním.
Článok 3.
Článok 3 navrhuje výnimku z autorského práva pre hĺbkovú analýzu dát výskumnými organizáciami.
Pozmeňovací návrh: „Členské štáty ustanovia výnimku z práv (...), pokiaľ ide o rozmnožovanie a extrakciu diel alebo iných predmetov ochrany, ku ktorým majú výskumné organizácie zákonný prístup a ktoré sa vykonávajú v záujme vyťažovania textov a dát na účelyvedeckého výskumu zo strany takýchto organizácií.“
Článok 4.
Článok 4 navrhuje výnimku používania diel chránených autorským právom „pri digitálnych a cezhraničných vzdelávacích činnostiach.“
Článok 11.
Článok 11 sa týka najmä zverejňovania titulkov a perexov vo vyhľadávačoch, na sociálnych sieťach alebo v službách, ktoré zhromažďujú správy, napr. Google News. Pokiaľ bude chcieť platforma zdieľať úryvky obsahujúce viac ako veľmi stručný výťah z textu, bude musieť získať licenciu od vydavateľa.
Článok 13.
Článok 13 prikazuje online platformám na zdieľanie obsahu, akými sú napr. Facebook, Instagram alebo Youtube, aby automaticky skenovali a dozerali na všetok nahraný obsah, či neporušuje autorské právo.
Kritika.
Legislatíva vyžaduje, aby platformy proaktívne spolupracovali s vlastníkmi práv a aby zabránili používateľom nahrávať obsah chránený autorskými správami. Jedinou možnou cestou, ako toto zaviesť do praxe, je skenovať všetok nahrávaný obsah. Toto spôsobí obrovské bremeno pre malé platformy, ktoré si nebudú môcť dovoliť financovať nákladné filtre. Problémom je aj nedokonalosť filtrov, ktoré môžu aj nechránený obsah vyhodnotiť ako porušujúci autorské právo.
Protesty.
Začiatkom júla 2018 talianska Wikipédia na protest proti navrhovanej smernici dočasne zamedzila prístup k svojmu obsahu. 
Nemecký Twitch streamer Sebastian Worms vyzval k verejnej demonštrácii proti článku 13 navrhovanej smernice. Jeho výzvu podporili aj ďalší známi youtuberi v Nemecku. Na protestoch v Kolíne nad Rýnom sa 16. februára 2019 zišlo okolo 1500 ľudí. 
Ďalších demonštrácií proti článku 13 sa 23. februára 2019 zúčastnilo približne 2000 ľudí. 
Na demonštrácii proti článku 13 za slobodu internetu sa 2. marca 2019 zišlo v Berlíne okolo 3500 protestujúcich. 
Ďalšie demonštrácie v rôznych európskych mestách boli zvolané na 23. marca 2019. Po tom, čo sa Európska ľudová strana pokúsila zvolať hlasovanie o smernici na skorší dátum, čo si kritici vyložili ako pokus obísť už zvolané protesty, boli v Nemecku zvolané ďalšie protesty na 5. až 9. marca a na 16. a 17. marca 2019. 
16. marca prebehli ďalšie demonštrácie v Kolíne nad Rýnom a v Magdeburgu – každá s účasťou do 1000 ľudí. 
Vypnutie Wikipédií.
Komunita nemeckej Wikipédie sa rozhodla protestovať proti návrhu smernice zneprístupnením jej obsahu 21. marca 2019. K návrhu sa negatívne vyjadrila aj nadácia Wikimedia. Komunity redaktorov českej, slovenskej a dánskej Wikipédie sa rozhodli pridať k protestu nemeckej Wikipédie a 21. marca 2019 na jeden deň zneprístupnili obsah Wikipédie vo svojich jazykoch.