Britské veľvyslanectvo v Berlíne

Britské veľvyslanectvo Berlín (), () je diplomatická misia Spojeného kráľovstva na území Nemecka. Súčasným veľvyslancom (2015) je Sir Simon McDonald.
Budova veľvyslanectva Spojeného kráľovstva nachádzajúca sa na Wilhelmstraße 70 – 71 v blízkosti hotela Adlon v Berlíne. 
Dejiny budovy.
Pôvodná stavba nachádzajúca sa na Wilhelmstraße 70 je známa ako "Palais Strousberg", navrhnutá Augustom Orthom, ktorá bola vybudovaná v roku 1868 magnátom železníc Bethelom Henry Strousbergom. Wilhelmstrasse bola od začiatku historickým centrom vlády v Nemecku. Pôvodná ambasáda tu stála od 1875 – 1939. No keď sa prerušili diplomatické vzťahy po vypuknutí prvej svetovej vojny r. 1919, bola budova vyprázdnená. V tomto období budova prežila rozsiahly požiar. Obnovenie nastalo v r. 1920 keď sa stal novým veľvyslancom Edgar Vincent d'Abernon. S príchodom 2. svetovej vojny boli vzťahy opäť prerušené. Budova počas vojny podliehala spojeneckému bombardovaniu, až nakoniec v roku 1950 bola zničená. Ale nárok na pozemok aj tak zostal vo vlastníctve Spojeného kráľovstva. V období rokov 1949 – 1991 bolo britské veľvyslanectvo premiestnene do Bonnu- hlavného mesta Spolkovej republiky Nemecko.
Po mnohých hlasovaniach a opätovnom obnovení vzťahov sa v r 1991 rozhodla nemecká vláda premiestniť miesto britského úradu z Bonu spať do Berlína. Po tomto historickom rozhodnutí sa spoločne s britskou vládou dohodlo o opätovne umiestnenie ambasády na predvojnové miesto na Wilhelmstraße. V rokoch 1994 – 95 usporiadalo spoločenstvo súťaž na výber architekta novej budovy, ktorú jednoznačne vyhral Michael Wilford s partnermi (britskou firmou so silným pôsobením v Nemecku). Základy boli rozbité 29. júna, 1998 a nová budova bola slávnostne otvorená dna 18. júla 2000 kráľovnou Alžbeta II.
Nová budova.
Základnou ideou bolo vybudovať na pôvodnom mieste ambasády: „"ambasádu pre nové milénium".“ Hlavnou myšlienkou stavby novej ambasády je odrážanie povahy modernej Británie, jej vitalita a dynamickosť, jej osobitý štýl a zmysel pre zábavu a otvorenosť britskej spoločnosti. Cieľom bolo vytvorenie modernej a otvorenej stavby, ktorá charakterizuje ich vynikajúci vzťah s Nemeckom. Budova má poskytovať presnejší a modernejší obraz Británie. Britské veľvyslanectvo je prvé a doteraz aj jediné veľvyslanectvo v Nemecku, ktoré bolo postavene za pomoci súkromnej finančnej iniciatívy.
Exteriér.
Dizajn a štruktúra Wilforda bola vybraná práve preto, lebo spĺňala všetky kritéria Britov, ktorý chceli vytvoriť stavbu, ktorá je vzrušujúca, stávkujúca, štýlová a otvorená ale takisto aj stavbu ktorá je praktická a poskytne zázemie pre riadenie modernej diplomacie a zvlášť verejnej diplomacie v Berlíne. S jeho inovačným dizajnom, nové britské veľvyslanectvo v Berlíne vytvára významný rys Wilhelmstrasse. Architekt za pomoci použitia skla a svetla dáva návštevníkom dojem prezentačných a každodenných funkcii celej stavby. Budova novej britskej ambasády ma 6 podlaží, ktoré tvorí približne . Projekt obsahuje nádvorie so zimnou záhradou cez ktorú prechádza denné svetlo do srdca stavby a poskytuje vetranie pre všetky kancelárie.
Interiér.
Myšlienka otvorenosti je prenesená aj do interiéru kde diplomati už nepracujú za pevne uzavretými dverami. Ich práca má dnes predstavovať ich zem, Spojene kráľovstvo, otvorené k širokému publiku ako je len možné. Dôležitým prvkom nového veľvyslanectva je prístupnosť pre verejnosť. Verejne prístupné plochy sú využívané pre rôzne príležitosti ako napr. na privítanie, diskusie, konferencie, výstavy a koncerty.
Anglický dub ("Quercus robur").
Je živý strom, ktorý je vystavený na nádvorí nového britského veľvyslanectva. Dub bol pestovaný v škôlke "Lorenz von Ehren" v Hamburgu a je starý okolo 50 rokov. Strom predstavuje spomienku na Dereka Fatchetta, ministra zahraničných vecí. Je približne 12 m vysoký a 8 m široký. Kmeň ma priemer okolo 90 cm. Dub naznačuje symbol súvislosti, združovania starých a nový a nápadný kontrast medzi prírodou a ľudským výtvorom. Architekt stavby, Michael Wilford, porovnal krásu nepravidelného a jedinečného tvaru stromu pod berlínskou oblohou s otvoreným nádvorím tvoreným ostrými, rovnými oceľovými konštrukciami nesúcimi priehľadnú strechu zimnej záhrady. 
Umelecké prvky.
Viacerí britskí umelci boli poverení vládnou zbierkou umenia vytvoriť umelecké prvky na novej stavbe britského veľvyslanectva v Berlíne.