Louis Blériot

Louis Blériot (* 1. júl 1872, Cambrai – † 1. august 1936, Paríž) bol francúzsky vynálezca a letecký konštruktér. Uskutočnil prvý let cez kanál La Manche v lietadle ťažšom ako vzduch. 
Narodil sa v Cambrai vyštudoval inžinierstvo na École Centrale Paris. Záujem o letectvo predviedol v roku 1900, keď postavil svoju vlastnú ornitoptéru, typ lietadla z raných čias letectva, ktoré napodobňovalo vtákov mávaním krídel. 
Blériot a jeho spoločník Gabriel Voisin založili továreň na vývoj a výrobu lietadiel Blériot-Voisin Company. V rokoch 1903 – 1906 spoločnosť vyvinula niekoľko typov lietadiel.
Po rokoch, počas ktorých sa zdokonaľoval v umení pilotáže, sa Blériot rozhodol pokúsiť získať cenu tisíc libier, ktorú ponúkal londýnsky denník "Daily Mail" za úspešný prelet kanálu La Manche. 25. júla 1909 preletel 22 míľ () z Les Barraques (blízko Calais) do Doveru na svojom lietadle Blériot XI. Let trval 40 minút.
V nasledujúcich rokoch sa z Blériota stal úspešný podnikateľ, ktorý vo svojej firme Société Pour Aviation et ses Derives (známejšej pod akronymom SPAD) vyrobil tisíce lietadiel nasadených štátmi Trojdohody do bojov v 1. svetovej vojne
Letecký konštruktér.
Louis Blériot bol majiteľom malej továrne na automobilové reflektory pričom zisk z tejto činnosti venoval letectvu. Jeho prvé konštrukcie je ťažko považovať za podarené. Prvý prístroj označený "No.I" postavil v rokoch 1901 až 1902. Tento krídelník vôbec nevzlietol. Bezmotorový stroj s plavákmi "No.II" postavili podľa Blériotových návrhov bratia Voisinovci. Ťahaný motorovým člnom na Seine sa No.II vzopäl do vzduchu a následne havaroval pilotovaný Gabrielom Voisinom, ktorý sa pri pokuse takmer utopil. Podobne dopadol aj ďalší hydroplán "No.III" poháňaný motorom Antoinette (s výkonom 17,7 kW). Rozdiel spočíval najmä vo fakte že neúspešná skúška sa udiala na jazere a takmer sa utopil autor samotný. Blériot ďalšiu konštrukciu "No.IV" prestaval na pozemnú. V novembri 1906 Blériot skúšal No.IV v Bagatelle, ale opäť bez úspechu. 
Lietadlo "No.V" nazvané "Le Canard" dokončil Blériot približne v čase obdobne riešeného 14bis Santos-Dumonta. Pri stavbe opäť spolupracoval s bratmi Voisinovcami, ktorým poskytol pôžičku na založenie vlastnej firmy. Blériot na lietadle poháňanom motorom Antoinette uskutočnil v apríli 1907 v Bagatelle niekoľko kratších skokov, pričom posledný skončil haváriou (dobová tlač o Blériotovi písala, že je aviatikom, ktorý sa čoskoro zabije). 
Prvým Blériotovým strojom s ťažným motorom bol "No.VI" "Libellule" poháňaný motorom Antoinette s výkonom 17,7 kW. Mal dvojicu krídel usporiadanú v tandeme za sebou. Oba páry mali veľké vzpätie, zvislú smerovú plochu kýlovka a malá smerovka. V lete 1907 Blériot s No.VI uskutočnil v Issy niekoľko krátkych letov; najdlhší let meral okolo . Lietadlo Blériot neskôr prestaval a v septembri 1907 s ním preletel vzdialenosť . 
Koncom roku 1907 uskutočnil v Issy Blériot šesť letov s novým lietadlom "No.VII". Preletel s lietadlom vzdialenosť a dosiahol rýchlosť /h. No.VII bolo na svoju dobu moderné lietadlo dolnoplošník. Malo kapotovaný motor opäť typu Antoinette, trup lietadla bol úplne potiahnutý, pohon zabezpečovala 4-listá kovová vrtuľa a bolo vybavené stabilizátorom s výškovkou. 18. decembra však Blériot s No.VII havaroval pričom z nádejného lietadla ostali len trosky. 
Ďalší typ "No.VIII" zalietal vytrvalý Blériot 17. júna 1908. Lietadlo poháňané motorom Antoinette malo nepotiahnutý trup a jednoduché krídlo. Po skúškach Blériot No.VIII dva razy prestaval No.VIIIbis a No.VIIIter. S poslednou verziou "No.VIIIter" Blériot preletel vzdialenosť . 
V decembri 1908 sa tri konštrukcie Louisa Blériota objavili na výstave "Salon de l'Automobile et de l'Aéronautique" v Paríži. Išlo o lietadlá "No.IX", "No.X" a "No.XI". Zatiaľ čo No.IX ani nikdy nedokončený typ No.X sa nijak nepreslávili, Blériot No.XI sa stal najznámejšou konštrukciou Louisa Blériota. No.XI bol jednomotorový jednoplošník poháňaný ťažným motorom REP s výkonom 22 kW a 4-listou vrtuľou. Lietadlo malo pevný podvozok. Riadenie zakrivenia krídel a zároveň výškovky zabezpečovala páka, pedále ovládali smerovku. Po skončení výstavy bol motor nahradený typom Anzani s výkonom 18,7 kW, ktorý poháňal 2-listú drevenú vrtuľu Chauviére. Typ prvýkrát vzlietol 23. januára 1909 pri Issy.
Po prelete kanálu La Manche popísanom v nasledujúcej kapitole začali prichádzať objednávky na typ No.XI a Blériot tak začal sériovou výrobu lietadla. Prvými zákazníkmi sa stali letci Alfred Leblanc a Léon Delagrange. Koncom roku 1909 už mesačná produkcia dosiahla okolo 10 lietadiel mesačne. V roku 1910 kúpil Blériot XI s výrobným číslom 76 ing. Jan Kašpar z Pardubíc. Počas výroby sa došlo k zmenám vstavaných motorov, konštrukcie podvozku či smerových plôch. Vznikol aj „akrobatický špeciál“ "Monopol" pre Adolpha Pégouda označovaný niekedy aj XI-2. Typ bol tiež objednaný vznikajúcimi leteckými zložkami niekoľkých európskych armád. Niektoré slúžili pre účely výcviku ešte na začiatku 1. svetovej vojny.
Blériot neskôr ešte postavil typy "No.XII" a "No.XIII". Tieto typy však vznikli len v malých počtoch.
Prelet prielivu La Manche.
V októbri 1908 vypísal majiteľ novín London Daily Mail lord Northcliffe cenu vo výške 1000 libier ktorá bola prisľúbená za prelet prielivu Lamanšského prielivu. O zisk ceny za pokúsili dvaja piloti: britský pilot Hubert Latham s lietadlom Antoinette a Louis Blériot s typom No.XI.
Latham 19. júla pre zlyhanie motora neuspel a 6 míľ od anglického pobrežia pristál na vode. Louis Blériot vzlietol 25. júla 1909 v ranných hodinách z poľa neďaleko Calais na mierne upravenom type No.XI. Vzdialenosť preletel za 27 minút, Blériot pristál na anglickej pôde neďaleko doverského zámku. Louis Blériot cenu získal aj keď pri pristátí poškodil vrtuľu a podvozok. Pilot však zranený nebol (nohu mal v sadre už pri štarte). V Londýne si lietadlo pozrelo za štyri dni okolo 120 000 ľudí. Vo Francúzsku bol vrelo vítaný a získal titul rytier Čestnej légie.