Slovenský zväz vojakov v zálohe

Slovenský zväz vojakov v zálohe (skrátene SZVvZ, celým názvom Slovenský zväz vojakov v zálohe a športovo-branných aktivít) bol založený v roku 1966 ako dobrovoľné občianske nepolitické združenie, otvorené pre všetkých občanov Slovenska, predovšetkým však pre vojakov v zálohe všetkých hodností. Ako občianske združenie vykonáva záujmovú brannú a športovo-streleckú činnosť, pričom spolupracuje s Ozbrojenými silami Slovenskej republiky.
V roku 2011 združoval SZVvZ do 2000 členov v 97 kluboch vojakov v zálohe na celom území Slovenska. Základom činnosti SZVvZ je organizovanie streleckých pretekov rôzneho druhu, kde sa súťaží hlavne v streľbe zo zbraní, používaných v ozbrojených silách Slovenskej republiky.
História zväzu.
Slovenský zväz vojakov v zálohe a športovo-branných aktivít je vo svojej podstate nástupníckou organizáciu Zväzarmu ešte z minulého storočia. Zväz pre spoluprácu s armádou alebo skrátene "Zväzarm" (po česky "Svaz pro spolupráci s armádou" alebo skrátene "Svazarm") bola jednotná dobrovoľná branno-spoločenská organizácia v ČSSR. Bol založený 4. novembra 1951 na základe Zákona č. 92/1951 o brannej výchove. Vtedy združoval 10 spoločenských organizácií ako kolektívnych členov. V roku 1952 na zlučovacom zjazde prešiel na individuálne členstvo.
Zväzarm pripravoval mládež pre plnenie niektorých úloh obrany štátu. Zastrešoval branné športy a technickú záujmovú činnosť, medzi ktoré patrili cyklotrial, elektronika, kynológia, letectvo, modelárstvo, motorizmus, orientačné preteky, parašutizmus, potápačstvo, rádioamatérstvo, strelectvo, závesné lietanie a veľa ďalších.
Pre rozvoj technických športov najmä v streľbe, bol v roku 1966 založený "Zväz vojakov v zálohe". Po rozpade Československa vznikla na Slovensku v roku 1993 jeho nástupnícka organizácia Slovenský zväz vojakov v zálohe, ako dobrovoľné občianske nepolitické združenie. Neskôr bol jeho názov rozšírený na súčasný tvar - Slovenský zväz vojakov v zálohe a športovo-branných aktivít.
Prvým prezidentom Slovenského zväzu vojakov v zálohe sa stal major v zálohe, pán Miroslav Jánoš, ktorý v tejto funkcii pôsobil dlhých 26 rokov. Zo svojej funkcie odstúpil na 8. sneme SZVvZ, dňa 26. októbra 2019.
Organizačná štruktúra.
Slovenský zväz vojakov v zálohe má svoju organizačnú štruktúru zakotvenú v stanovách. Ich pravidelná reedícia sa realizuje na zasadnutí snemu, ktorý je najvyšším riadiacim orgánom zväzu.
Nová organizačná štruktúra zväzu bola prijatá na 8. sneme SZVvZ, ktorý sa konal 26. októbra 2019. Bola koncipovaná so zámerom zefektívnenia riadenia zväzu, zachovania hlasu regiónov a aktivácie širšieho spektra členov zväzu. Zrušili sa zbytočné a nefunkčné medzičlánky v podobe krajských zväzov a pribudli funkcie viceprezidentov so špecializáciou a zodpovednosťou za konkrétne oblasti riadenia a rozvoja zväzu.
Organizačná štruktúra zväzu na jeho najvyššej, celoštátnej úrovni má nasledovnú hierarchiu (poradí od najvyššieho stupňa po najnižší):
Ústredná rada je najvyšším orgánom zväzu v obdobiach medzi jednotlivými snemami. Tvorí ju 9 členov s hlasovacou právomocou, pričom pri rovnosti hlasov má rozhodujúcu váhu hlas prezidenta zväzu. Personálne je zložená z prezidenta, štyroch členov prezídia (viceprezidenti) a štyroch zástupcov regiónov Slovenska v zmysle územno-správneho rozdelenia Slovenskej republiky platného do 18. 12. 1990 (Bratislava, Západ, Stred a Východ).
Súťaže organizované zväzom.
Strelecký viacboj.
Klasická súťaž organizácie je strelecký viacboj, ktorý je branno-športovou súťažou jednotlivcov a trojčlenných družstiev. Princíp tejto súťaže spočíva v plnení piatich súťažných disciplín (štyroch v prípade jednotlivcov neštartujúcich za družstvá). Súťažné disciplíny viacboja sú:
Strelecký trojboj.
Strelecký trojboj je tradičná súťaž jednotlivcov pozostávajúca z dvoch technických disciplín v mierenej (presnej) streľbe z veľkokalibrových pištolí a veľkokalibrových revolverov kalibru 7,62.45 (11 mm). Každá z disciplín pozostáva z troch streleckých položiek:
Streľba zo samonabíjacej zbrane vzor 58.
Streľba, ako samostatná súťaž, bola do kalendára SZVvZ zaradená v roku 2013. Jedná sa o trojpolohovú súťaž v streľbe z civilnej verzie (samonabíjacej) samopalu vzor 58, ktorý patril do základnej výzbroje vojaka československej armády od prelomu šesťdesiatych a sedemdesiatych rokov minulého storočia a odtiaľ sa preniesol do výzbroje nástupníckych armád.
Strelecké stanovište je vo vzdialenosti 100 metrov od terča. Súťaží sa v dvoch samostatných disciplínach, ktoré sú vyhodnocované osobitne – disciplíny "Štandard" alebo "Open". V disciplíne Štandard sa strieľa s pôvodnými otvorenými mieridlami a v disciplíne Open je možné pri streľbe použiť aj optické zameriavacie prístroje (kolimátory, ďalekohľady, dioptre). Pretekár sa môže zúčastniť počas pretekov oboch disciplín, samozrejme so zodpovedajúcim vybavením.
Každá časť disciplíny pozostáva z troch súťažných 10 ranových položiek na terč 135-P (zelená, nekryte ležiaca figúra s kruhmi), ktoré musia byť vykonané v poradí:
Výkon jednotlivých položiek je limitovaný časom.
Medzinárodná súťaž REPIKO.
Najnovšia zo súťažných disciplín zaradených do kalendára SZVvZ. Vo svojom rodnom liste má, ako krajinu pôvodu, „uvedené“ Česko. Práve od našich českých susedov bola prevzatá a zaradená medzi oficiálne súťažné disciplíny po prvýkrát v roku 2016. Rok na to sa konal nultý ročník seriálu kvalifikačných pretekov, zakončený neoficiálnymi Majstrovstvami Slovenska.
REPIKO je atraktívna tímová súťažná disciplína, ktorá v sebe spája prvky dynamických a presnostných disciplín. Jej názov je skratkou troch slov, ktoré odkrývajú jej podstatu – "RE"volver, "PI"štoľ, "KO"lektív. Je to súťaž trojčlenných družstiev, v ktorej rozhoduje presnosť streľby na terč a rýchlosť streľby na kovové terče (poppre).
Popularita tejto súťaže spočíva najmä v tom, že sa jedná o tímovú súťaž, kde záleží na koordinácii a spolupráci medzi jednotlivými členmi tímu. Strieľa sa z veľkokalibrových pištolí (prípadne revolverov) kalibru 7,62.45 (11 mm). Povinným vybavením pri tejto súťaži je ochrana zraku (voči odrazeným strelám) a samozrejme (podobne ako u ostatných súťaží) aj sluchu.
Spolupráca s rezortami.
Okrem športových streleckých súťaží sa SZVvZ v náplni svojej práce venuje aj spoločensko-politickým aktivitám domáceho a medzinárodného charakteru a spolupracuje predovšetkým s Ministerstvom obrany SR a Generálnym štábom armády SR, so zväzmi vojakov a dôstojníkov v zálohe v zahraničí, ako aj s ďalšími združeniami a organizáciami na Slovensku, ktoré majú vzťah k Ozbrojeným silám. V tejto súvislosti sa SZVvZ usiluje byť spojovacím článkom medzi Ozbrojenými silami a verejnosťou, kde chce spolupôsobiť pri riešení mnohých dôležitých problémov obrany a bezpečnosti.
Ministerstvo obrany SR akceptuje SZVvZ ako jedinú organizáciu reprezentujúcu všetkých vojakov v zálohe na Slovensku a má s nim uzatvorenú dohodu o spolupráci.
Členstvo v medzinárodných organizáciách.
Od roku 1993 je SZVvZ členom medzinárodnej organizácie vojakov v zálohe krajín strednej Európy "Gamingská iniciatíva" a od roku 1999 asociovaným členom celosvetovej medzinárodnej organizácie vojakov v zálohe CIOR.
Organizácia Gamingská iniciatíva je nezávislým regionálnym združením vojakov a dôstojníkov v zálohe krajín strednej Európy, menovite z Nemecka, Švajčiarska, Talianska, Maďarska, Chorvátska, Slovinska, Slovenska, Česka a Poľska. Jej cieľom je podporovať a aktivizovať zväzy vojakov v zálohe v členských krajinách a spolupracovať s nimi pri zvyšovaní európskej bezpečnosti a obrany.
Medzinárodná organizácia CIOR združuje v súčasnosti viac ako 1,3 milión vojakov v zálohe z 36 krajín sveta – v rámci, aj mimo organizácie NATO. CIOR je spojovacím článkom medzi vojakmi v zálohe a NATO, podporuje fungovanie zväzov vojakov v zálohe, podporuje ich práva, aktivity a výcvik vo všetkých členských a partnerských krajinách NATO.