Generácia X

Generácia X (skrátene aj Gen X) je západná demografická kohorta, ktorá nasledovala po Generácii Baby boomers, a po ktorej nasleduje Generácia Y, známa aj ako Millennials. Tento generačný rad nie je presne ohraničený. Demografovia a populárne médiá ju definujú v rozpätí od začiatku až polovice 60. rokov do konca 70. až začiatku 80. rokov 20. storočia, pričom generácia je všeobecne definovaná ako ľudia narodení v časovom rozpätí rokov 1965 až 1980. V roku 2019 bolo v Spojených štátoch zverejnené, že k tejto generácii v USA prislúcha 65,2 milióna obyvateľov. V západných krajinách pri Generácii X ide v porovnaní s tými, ktoré ju ohraničujú: Baby boomermi a Millenials, o slabšiu kohortu, no v prípade bývalého Česko-Slovenska sa začiatkom tohto obdobia vyskytol fenomén, ktorý je dnes známy ako Husákove deti. 
Rodičia väčšiny členov tejto kohorty pochádzajú z Tichej generácie (Silent Generation), no sú medzi nimi aj rodičia narodení v povojnovej generácii nazvanej Baby Boomers. Generácia X patrí z veľkej časti k rodičom mileniálov a Generácie Z.
Členmi Generácie X boli deti, ktoré vyrastali v období posunu sociálnych hodnôt a niekedy boli aj prezývané ako „deti s kľúčom na krku“. Bolo to z dôvodov redukcie možností dohľadu zo strany dospelých. Príčina bola v zmenách v generačnom spolunažívaní, nárastom rozvodovosti a zvyšovaním podielu zamestnaných matiek, ktoré uprednostnili pracovnú kariéru pred domácou starostlivosťou o deti. 
V adolescentom veku a v období začínajúcej dospelosti boli vďaka vplyvom médií a hlavne populárneho televízneho kanála títo jedinci označovaní aj ako „MTV Generation“. Niekedy bývajú títo ľudia charakterizovaní ako leniví, cynickí a nespokojní jedinci. Niektorými z mnohých kultúrnych vplyvov na mládež Generácie X bolo rozšírenie hudobných žánrov so silnou sociálno-kmeňovou identitou, ako je punk, post-punk a heavy metal. Neskôr sa z ich generácie etablovali umelci, ktorí boli významnými predstaviteľmi grunge, grindcore a iných príbuzných hudobných žánrov. 
Filmovo boli Gen X ovplyvňovaní zrodom franšízových mega-pokračovaní seriálov a šírením nezávislých filmov (čiastočne podporovaných rozmachom domáceho sledovania videoprodukcie). Táto generácia bola prvou, ku ktorej sa v mladistvom veku hlavne v západnej Európe v zábavných zariadeniach dostávali videohry. 
Politicky v mnohých krajinách východného bloku Generácia X naplno vo fáze svojej mladosti zažila posledné dni nadvlády komunistických strán a prechod zriadenia ich domovských štátov ku kapitalizmu. Vo veľkej časti západného sveta bolo podobné časové obdobie vývoja členov Generácie X politicky definované dominanciou konzervativizmu a ekonomiky voľného trhu.
V strednom veku, začiatkom 21. storočia, sú podľa výsledkov výskumov členovia Generácie X aktívni, šťastní a dosahujú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom. Tejto demografickej kohorte sa pripisujú aj výrazné tendencie k podnikaniu a k produktivite.
Terminológia a etymológia.
Termín "Generácia X" sa v rôznych dobách zvykol používať na označenie odcudzenej mládeže. Začiatkom 50. rokov maďarský fotograf Robert Capa prvýkrát použil spojenie "Generácia X" ako názov pre fotografickú esej o mladých mužoch a ženách vyrastajúcich bezprostredne po druhej svetovej vojne. Výraz sa prvýkrát objavil v tlačených médiách v časopise "Holiday" v decembri 1952. Bol v článku, ktorý oznamoval nadchádzajúcu publikáciu tejto Capovej fotoeseje. 
Medzi rokmi 1976 až 1981 používal anglický hudobník Billy Idol tento názov ako pomenovanie pre svoju punkrockovú skupinu. Idol pripísal inšpiráciu k názvu svojej kapely podľa inej knihy "Generation X". Bola to knižka, ktorú mala v knižnici jeho matka. Písalo sa v nej o britskej populárnej kultúre mládeže a v roku 1964 ju napísali novinári Jane Deversonová a Charles Hamblett. Je teda predpoklad, že s Capovou fotgrafickou esejou nemá názov kapely nič spoločné.
Termín v súvislosti s Generáciou nasledujúcou po Baby boomeroch získal svoje súčasné uplatnenie v roku 1991. Bolo to po vydaní knihy "", ktorú napísal kanadský spisovateľ Douglas Coupland. V roku 1987 Coupland napísal do časopisu "Vancouver Magazine" článok nazvaný „Generation X“. Tento text bol „zárodkom toho, čo sa stalo neskôr knihou“. V článku z roku 1987 sa Coupland odvolával na skupinu Billyho Idola Generation X a v roku 1989 sa k tejto téme vrátil aj v časopise "Vista". Coupland pri uvádzaní svojho románu písal, že označenie "Generácia X" je „prevzaté z názvu dávno neexistujúcej punkovej kapely Billyho Idola z konca 70. rokov“. V roku 1995 ale Coupland spojenie tohto výrazu so skupinou poprel a uviedol, že názov knihy nepochádza od kapely Billyho Idola, ako mnohí predpokladali, ale zo záverečnej kapitoly vtipnej sociologickej knihy Paula Fussella, ktorá je o americkom triednom systéme a má názov "Class". V jej poslednej kapitole Fussell pomenoval písmenom „X“ kategóriu ľudí, ktorí chceli vyskočiť z kolotoča honby za postavením, peniazmi a sociálnym podliezaním, ktorý výrazne ohraničuje modernú americkú existenciu.
Spisovateľ William Strauss poznamenal, že v roku 1991, kedy bol publikovaný Couplandov román, mal symbol „X“ v populárnej kultúre prominentné postavenie. V roku 1992 vyšiel do kín životopisný film o významnom predstaviteľovi čiernych moslimov v USA, "Malcolm X". Názov „Generation X“ nakoniec zostal s tým, že to „X“ znamená neznámu premennú, či túžbu nebyť definovateľný. Straussov spolupracovník Neil Howe si všimol oneskorenie pomenovania tejto demografickej kohorty a povedal: „takmer 30 rokov od ich narodenia nemali meno a myslím, že to je relevantné.“ Predtým bola táto kohorta označovaná ako Post-Boomeri, Baby Busters (naráža sa tým na pokles pôrodnosti, ktorý v západnom svete nasledoval po povojnovom baby boome). Generácia X mala okrem toho pomenovania „New Lost Generation“, „latchkey kids“ (deti s kľúčom na krku), „MTV Generation“ a v USA ich nazývajú aj „13th Generation“ (13. generácia od americkej nezávislosti).