Múzeum

Múzeum je vedecká inštitúcia (ústav), ktorá plánovite zhromažďuje, triedi, odborne uchováva a ďalej vedecky spracováva zbierky hmotných dokladov o spoločenskom a kultúrnom vývine človeka a spoločnosti, o vývoji a zmenách prírody a prostredia. Úlohou múzeí je aj osvetová a kultúrna činnosť. Múzeá delíme na vlastivedné – zaoberajú sa materiálom týkajúcim sa územia nášho štátu, a špecializované – zaoberajú sa konkrétnou činnosťou, odborom, osobnosťou (napr. technické múzeum). K špecializovaným múzeám patria i galérie.
Funkcie múzea.
Funkcie, ktoré sa musia splniť na dosiahnutie hlavných cieľov múzea, určujú vzťahy medzi predmetmi a osobami: na jednej strane medzi predmetom a kurátorom, na druhej strane medzi predmetom a verejnosťou (Pecquet - O´Byrne 1979, s 84-91):
Dejiny a periodizácia vývinu múzeí.
Periodizácia bola až do 16. storočia pomerne nejasná, pramene fragmentované a nespoľahlivé. V literatúre sa vyskytujú viaceré spôsoby periodizácie, ktoré sa líšia hlavne použitím a východiskami. Kritériami v delení sú napr. motív vzniku múzeí a miera ich publicity a prístupnosti, kultúrne a prírodovedné ohraničenie, epochy západného umenia, za orientačný medzník sa niekedy považuje aj priemyselná revolúcia.
Delenie podľa Friedricha Waidachera, ktoré je najčastejšie používané, vychádza z prvého konkrétneho vystúpenia inštitúcie múzea a z existencie dôkazov o zbierkotvornej činnosti.
Predmuzeálne obdobie.
Je obdobie od najstarších dôkazov z časov Mezopotámie zo začiatku 2. tisícročia pred Kristom až po klenotnice v 14. storočí. Medzi najstaršie zbierky patrí zbierka princeznej Bel–Šalti–Nannar. Obsahovala vzácne predmety, ktoré boli opatrené zoznamom. Práve tento zoznam svedčí o tom, že predmety boli zámerne evidované a neslúžili na uctievanie božstva. 
V predmuzeálnom období vznikala v antickom Grécku vo viacerých mestách (napr. Alexandria, Helikón, Pergamon) inštitúcia múseion – umelecké stredisko, chrám zasvätený múzam, bohyniam umenia a vedy. Zahŕňalo obytné aj pracovné miestnosti, akadémiu, náboženský chrám, knižnice, atď. 
Počas stredoveku stratili antické predmety hodnotu a do popredia sa dostali svedectvá kresťanskej minulosti (relikvie, posvätné dary) sústreďované v kostoloch a kláštoroch.
Protomuzeálne obdobie.
Trvalo od 14. po 17. storočie a do popredia sa dostali šľachtickí zberatelia a ich zbierky. V renesančnom Taliansku podporovali umenie členovia významného rodu Mediciovcov. Osobitní zberatelia v 15. storočí boli aj rímski pápeži (Pavol I., Sixtus IV.). Vďaka pápežským zbierkam bolo vytvorené Kapitolské múzeum antického sochárstva. 
V protomuzeálnom období vznikali tzv. komory umenia a divov. K ich zakladaniu viedol pôžitok z poznávania zriedkavých, neobvyklých vecí a zvierat. Azda najznámejšia takáto komora bola komora arcivojvodu Ferdinanda II. Tirolského, ktorá obsahovala klenotnicu, zbierky historických obrazov, prírodnín, rukopisov, atď.
Paleomuzeálne obdobie.
Datované v rozmedzí od 17. do 18. storočia. V tomto období vznikali prvé verejné múzeá. Podnetom k ich vzniku boli väčšinou dary zbierkových predmetov od bohatých mešťanov. Takýto prípad nastal napr. pri univerzite v Bazileji (1661), alebo v Oxforde (1683). Múzeá v paleomuzeálnom období boli však sprístupnené veľmi obmedzene.
Mezomuzeálne obdobie.
Toto obdobie trvalo od konca 18. storočia do prvej polovice 20. storočia. Vznikali prvé verejné štátne múzeá ako inštitúcie. Za prvé takéto moderné múzeum sa považuje British Museum v Londýne z roku 1753. 
Vznikali mnohé nové druhy múzeí, ako napr. umelecké múzeá, galérie, národné múzeá, múzeá umeleckého priemyslu, etnologické či technické múzeá. Veľký vplyv na vznik nových múzeí mali svetové výstavy, na ktorých boli prezentované najlepšie exponáty z krajín. 
V mezomuzeálnom období sa začali riešiť problematiky osvetlenia, priestorovej formy, ale aj stavanie samostatných budov pre múzeá.
Neomuzeálne obdobie.
Je datované od konca 2. svetovej vojny až po súčasnosť. Počas vojenských konfliktov bolo veľa múzeí, ako aj múzejných zbierok zničených, múzeá boli zneužívané ideologickými smermi, vznikla múzejná pedagogika a opäť nové druhy múzeí: ekologické múzeum a neighborhood museum. Ekologické múzeum kladie dôraz na vzťah človeka k životnému prostrediu. Neighborhood museum (múzeum susedstva, mestskej štvrte) vzniklo v USA v priebehu hnutia za občianske práva.
Typy múzeí.
Tak ako sa múzea líšia predmetom svojich zbierok, majú aj rôzne poslania a rozdielne ciele.