Kamenec (prítok Ipľa)

Kamenec (pred rokom 1979 aj Kamenica alebo Kamenický potok) () je ľavostranný prítok Ipľa.
Vodný tok, prameniaci v Maďarsku, má dĺžku 25,6 km, z toho 4,3 km na Slovensku. Preteká cez Preseľany nad Ipľom pri Šahách a v marginálnom rozsahu cez Hrkovce a vlieva sa do Ipľa. Potok dal meno obci Kamenica v Peštianskej župe v obvode Szob. V preteká cez slovensko-maďarskú štátnu hranicu v extraviláne mesta Šahy, vo východnej oblasti jeho mestskej časti Preseľany nad Ipľom, v okrese Levice v Nitrianskom kraji.
Prameň.
Pramení vo východnej doline vrchu Csóványos v pohorí Börzsöny.
Prítoky.
Všetky prítoky sú v Maďarsku.
Opis toku.
Preteká svojou pramennou časťou a horným tokom územím Maďarska, kde pri vodnom toku leží obec "Bernecebaráti" (slovensky "Brnica-Barátovce") a obec "Kemence" (slovensky "Kamenica") veľmi starého pôvodu, ktorá sa už v roku 1156 uvádza medzi 70 dedinami, ktoré daroval ostrihomský arcibiskup ostrihomskej kapitule v podobe "villa Kemence". V preteká cez slovensko-maďarskú štátnu hranicu v poľnohospodárskom extraviláne mesta Šahy, vo východnej oblasti jeho mestskej časti Preseľany nad Ipľom, v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Od štátnej hranice meandruje severovýchodovýchodným smerom, pravým brehom obteká pole "Silaš", ľavým brehom obteká pole aj svah "Stráň", ľavým brehom obteká pole "Veľký diel", v bez zmeny smeru vteká do intravilánu Preselian nad Ipľom, preteká cez intravilán a veľkým oblúkom mení smer zo severozápadu na sever až východ, v intraviláne podteká cestu zo Šiah do Vyškoviec nad Ipľom, v priestore poľa a pasienka "Konopiská" vyteká z intravilánu Preselian, ľavým brehom obmýva pole a pasienok "Konopiská", preteká cez obecnú hranicu a záverečných 60 m tečie cez územie obce Hrkovce kde v ústi do Ipľa ako jeho ľavostranný prítok.
Na území Slovenska tečie v okrese Levice v Nitrianskom kraji územím mesta Šahy jeho mestskou časťou Preseľany nad Ipľom a iba v marginálnom rozsahu v priestore svojho zaústenia do Ipľa aj územím obce Hrkovce. Na území Slovenska sa nachádza v geomorfologickom celku Podunajská pahorkatina a v jeho geomorfologickom podcelku Ipeľská niva. Na území Slovenska nemá prítoky. Tečie v juhozápadnej časti regiónu Poiplie. Plochu celkového povodia má 107 km2 a priemerný prietok 294 l/sek. Je tokom III. rádu.
Pôvod názvu.
Názov potoka má pôvod podľa kamenistého dna toku. Zo slovného základu všeobecného podstatného mena "kameň" po rozšírení o formant miesta, alebo o zdrobňujúci formant "-ec" s významom "topografické apelatívum" bolo utvorené jednoslovné hydronymum "Kamenec" s významom "potok s charakteristickým kamenistým dnom toku" ako súčasť skupiny názvov v slovenskej toponymii, v menšom rozsahu v hydronymii, porovnaj Bzovec, Dunajec, Hnilec, Krivec, Laborec, Slanec. Hydronymum "Kamenec" je slovenského pôvodu. Písomné doklady z vývoja hydronyma: pred rokom 1283 "*Kamenec", 1283 "Kemencepotocha", 1415 "Kemechepathaka", 1421 "Kemenchepathaka", 1468 "Kemenczewyze", 1864 "Kemenczei patak", 1875-76 slovensky "Kamence", 1979 slovensky "Kamenec". Písomné doklady z vývoja názvu obce na území Maďarska s názvom rovnakého pôvodu: 1156 "Kemence", 1230 "Kemence", 1232 "Kemencha", 1570 "Kamenicsa", 1773 slovensky "Kamenica", maďarsky "Kemencze", nemecky "Kamenitz". Z časového hľadiska bol prioritným názov vodného toku, z ktorého sa názov preniesol a modifikoval do názvu obce, no nemožno vylúčiť ani opačnú postupnosť.
Názov vodného toku bol štandardizovaný v roku 1979. V priestore slovenskej hydronymie štandardizovaných názvov vodných tokov hydronymum "Kamenec" nie je jedinečným hydronymom.
Doprava.
Údolím potoka premávala v rokoch 1910 až 1967 predchodkyňa dnešnej Kamenickej lesnej muzeálnej železnice.