Grónsko

Grónsko (grón. "Kalaallit Nunaat" – „Krajina ľudí“, po dánsky "Grønland" – „Zelená krajina“) sa nachádza na severovýchod od Kanady, vďaka čomu je zemepisná súčasť Severnej Ameriky – ale historicky, politicky a ekonomicky ide o krajinu veľmi spojenú s Európou. 
Grónsko je najväčší ostrov na svete (rozloha: .), ale iba 15 percent územia (asi s veľkosťou Britských ostrovov) je trvalo bez ľadu. Zvyšok pokrýva ľad dosahujúci na niektorých miestach hrúbku až . Tento ľadovec (pokrývajúci približne 1,8 milióna km2) je po Antarktickom ľadovci druhý najväčší na svete. 
Výskum environmentálnej DNA zo severovýchodnej oblasti ostrova (Kap København) ukazuje, že pred 2 miliónmi rokov bola priemerná ročná teplota o 10 - 17°C vyššia oproti dnešku. Skúmaný sediment mal mocnosť takmer 100 metrov a ukladal sa asi 20000 rokov. Podarilo sa v ňom identifikovať 41 eDNA, niektoré dosiaľ neznáme druhy alebo rody. Ekosystém tej doby zahŕňal živočíchy ako husy, hlodavce, soby, zajace a mastodonty. Rástli tu brezy, topole, rôzne kroviny a byliny. 
Ostrov objavil roku 875 vikinský moreplavec Gunnbjørn Ulfsson. V rokoch 982985 preskúmal juhozápadné pobrežie Erik Červený. Neskôr ostrov osídlili prisťahovalci z Islandu. Na ostrove žije iba 56 000 ľudí, z čoho 48 000 sú Inuiti. Úradný jazyk je grónčina. Do júna 2009 bol okrem grónčiny úradný jazyk aj dánčina. Grónsko bola kolónia od roku 1380 a až keď sa roku 1953 stalo súčasťou Dánska, získalo samostatnosť. Aj Grónsko reprezentujú v dánskom parlamente dvaja stáli zástupcovia. Grónsky parlament Landsting sa volí každé štyri roky.
Politický systém.
V krajine sídli parlament ("Landsting") volený na 4 roky, ktorý si zo svojich 31 poslancov volí premiéra a vládu ("Hjemmestyre"). Tá riadi všetky záležitosti dotýkajúce sa grónskej domácej politiky, vrátane zákonodarstva. Dánsku pripadá len obrana krajiny a zahraničná politika, pričom samozrejme veľa rozličných aspektov zahraničnej politiky si spravujú sami Grónčania (vzťahy s ostatnými Inuitmi a pod.) Grónsko, tak isto ako ani Dánsko, nie je členom Menovej Únie (neprijalo euro).
Hlavou štátu je dánsky monarcha, v súčasnosti Frederik X. Predseda vlády je zvyčajne predseda najsilnejšej strany v grónskom parlamente.
Obyvateľstvo.
Počet obyvateľov:
Veková štruktúra:
Populačný prírastok:
Pôrodnosť:
Úmrtnosť:
Prírastok obyvateľstva (migrácia):
Pomer pohlaví:
Detská úmrtnosť:
Dĺžka života:
Počet narodených detí:
Etnické skupiny:
Náboženstvá:
Jazyky:
Grónsko, obzvlášť na nehostinnom východnom pobreží, má vážne socioekonomické problémy s domácim násilím, sexuálnym zneužívaním neplnoletých, alkoholizmom, tehotenstvom neplnoletých a vysokým percentom samovrážd. V Grónsku je najväčší podiel samovrážd na svete. V roku 2006 spáchalo samovraždu 58 ľudí (štatisticky 104 ľudí na 100 000 obyvateľov). Pre porovnanie – v Dánsku je 14 samovrážd na 100 000 obyvateľov a najvyšší počet samovrážd v Európe má Litva (39 samovrážd na 100 000 obyvateľov).
Geografia.
Rozloha Grónska je , z toho (85,7%) pripadá na pevninský ľadovec. Pobrežná čiara je dlhá . Všetky mestá a osady sa nachádzajú pri pobreží. Z 18 miest je 15 na západnom pobreží (Aasiaat, Ilulissat, Kangaatsiaq, Qasigiannguit, Qeqertarsuaq, Upernavik, Uummannaq v severnej časti, Maniitsoq, Nuuk, Paamiut, Sisimiut v strednej časti, a Ivittuut, Nanortalik, Narsaq, Qaqortoq v južnej časti), 2 vo východnom Grónsku (Ammassalik, Ittoqqortoormiit) a 1 v severnom Grónsku (Qaanaaq). Tieto tri časti sa nazývajú Kitaa (Západné Grónsko), Tunu (Východné Grónsko) a Avannaa (Severné Grónsko) V severovýchodnej časti Grónska sa nenachádza žiadne mesto a bola vyhlásená za Národný Park Severovýchodné Grónsko. Na ľadovci boli založené 4 výskumné stanice a tábory.
Najsevernejší bod Grónska (Pearyho zem) nie je pokrytý ľadovcom, pretože je tu príliš suchý vzduch na tvorbu snehu, z ktorého sa ľadová pokrývka skladá. Ak by sa ľadový príkrov Grónska roztopil, hladina morí by stúpla o 7 metrov a Grónsko by sa stalo súostrovím.
Medzi rokmi 1989 a 1993 vyvŕtali americkí a európski klimatológovia do ľadovca dve diery s dĺžkou a z chemického rozboru zistili klimatické zmeny za posledných 100 000 rokov. Zistili taktiež, že počasie, ale aj teploty na planéte Zem, sa často rapídne menili.
V roku 2018 našli kilometer pod ľadovcom v oblasti Hiawatha 31 km široký impaktný kráter. Vytvoril ho asteorid s veľkosťou viac ako 1 km v dosiaľ neznámom období.
Grónska kultúra a jazyk.
Grónska kultúra začala usadením Inuitských a Vikingských bádateľov na ostrove. Inuiti stále rybárčia. Každý rok sa tu konajú preteky psích záprahov.
Grónsko sa stáva v poslednej dobe turisticky atraktívnejším. Aby prilákalo turistov, usporadúva súťaže, okrem súťaží rybárčenia a psích záprahov aj súťaže v pešej turistike a cezpoľnom behu.
Domorodým jazykom je grónčina, jazyk patriaci do inuitskej vetvy eskimáčtiny.
V Grónsku sa bežne používa aj dánčina, najmä v hlavnom meste Nuuk. Grónčinu sa učí len pár pôvodom negrónčanov, takže na pracoviskách je hlavným jazykom dánčina.
Tretí jazyk v Grónsku je angličtina, ktorú ovláda väčšina mladých Grónčanov a Dánov. Niektorí ľudia ovládajú aj iné jazyky.