Gemersko-malohontská župa (Česko-Slovensko)

Gemersko-malohontská župa (iné pomenovania: Gemer, Gemermalohontská župa) bola jedna zo žúp, provizórnych jednotiek územnej správy na Slovensku v rámci prvorepublikového Česko-Slovenska. Bola vytvorená pri vzniku Česko-Slovenska pripojením väčšiny územia pôvodnej uhorskej Gemersko-malohontskej župy. Župa existovala v rokoch 1918 – 1922 a mala rozlohu 3.961 km². Správnym centrom župy zostalo naďalej mesto Rimavská Sobota. Najnižším bodom bol sútok riek Slaná a Rimava. Najvyššie položeným bodom bol vrchol Kráľovej hole.
Historický vývoj.
Po vyhlásení Martinskej deklarácie 30. októbra 1918 a pripojení územia Slovenska k Česko-Slovensku prebralo územie Slovenska župný a municipálny systém pochádzajúci z obdobia Rakúsko-Uhorska. Zaisťoval to zákon č.11/1918 Zb. z. a n. vydaný Národným výborom československým v Prahe, ktorý mal zabezpečiť kontinuitu a nerušený prechod správy do nového štátneho úradu. Jedným z provizórnych administratívnych celkov na území Slovevnska bola prvorepubliková Gemersko-malohontská župa, ktorá vznikla pripojením väčšej severnej časti pôvodnej uhorskej Gemersko-malohontskej župy k Česko-Slovensku.
Počas ďalšieho obdobia bola správa župy výrazne centralizovaná. Prijatie zákona č. 64/1918 Zb. z. a n. rozpustilo mestské a obecné výbory a ich právomoci prenieslo na komisie, ktoré mali byť ustanovené zmocnencom vlády a zároveň zriadilo Ministerstvo s plnou mocou pre správu Slovenska. Tento zákon však nerozpustil župné výbory (municipálne zbory) a administratívne výbory, ktoré boli rozpustené až nepublikovaným nariadením ministra s plnou mocou pre správu Slovenska č. 555/1919, ktoré predovšetkým posilnilo právomoci župana.
Na čele župy stál župan, ktorý priamo zodpovedal ministrovi s plnou mocou pre správu Slovenska. Ten župana mohol menovať aj odvolať a do jeho rúk župan skladal prísahu. Štátni, samosprávni úradníci, zamestnanci a cirkevní hodnostári boli povinní zložiť sľub vernosti ČSR. Úradným jazykom sa stal slovenský jazyk.
Do čela slúžnovských okresov postavil minister s plnou mocou pre správu Slovenska štátnych úradníkov, ktorí spočiatku používali názov okresný komisár, neskôr sa znova vrátili k pôvodnému názvu slúžny. Pôsobnosť slúžneho bola široká a zasahovala do všetkých správnych oblastí.
Prvý županom gemersko-malohontskej župy bol menovaný Samo Daxner. V prechodnom období sa dočasným správnym sídlom župy stal Tisovec, kde sídlil vtedajší župan. Po vystriedaní na poste župana Jankom Jesenským bolo sídlo župy prenesené opäť do Rimavskej Soboty.
Spoločenský život.
Úradným periodikom župy bol časopis Gemer-Malohont.
Zánik župy.
Gemersko-malohontská župa zanikla v celom svojom rozsahu dňa 1. janára 1923. Od tohto dátumu začal na Slovensku platiť nový územnosprávny systém, ktorý v praxi nahradil doterajšiu územnú správu na Slovensku, na župnej aj okresnej úrovni, a rozdelil územie Gemersko-malohontskej župy medzi novovzniknutú "Pohronskú/Zvolenskú" župu a Podtatranskú župu.
Geografia.
Gemersko-malohontská župa sa nachádzala na strednom Slovensku. V roku 1920 na západe hraničila s Novohradskou a Zvolenskou župou, na severe s Liptovskou župou, na severovýchode so Spišskou župou a na východe s Abovsko-turnianskou župou. Južná hranica župy bola zároveň štátnou hranicou s Maďarskom.
Administratívne členenie.
V roku 1919 sa Gemersko-malohontská župa členila na sedem slúžovských okresov a tri mestá so zriadeným magistrátom: 
Zmeny v členení.
Nariadením vlády republiky Československej 275/1922 Zb., vyhláseným 21. septembra 1922, zanikol štatút municipálneho mesta Jelšave, Rimavskej Sobote a Rožňave. Mestá boli vyhlásené za veľké obce a pripojené k rovnomenným okresom. Zároveň v rimavskosobotskom okrese bolo prenesené sídlo z Hnúšte do Rimavskej Soboty. V ten istý deň "nariadením vlády republiky Československej č. 281/1922 Zb." mala zaniknúť pôsobnosť slúžnovských okresov Ratková a Pohorelá. Obce z okresu Ratková mali byť prerozdelené medzi okresy Hnúšťa (so sídlom v Rimavskej Sobote) a Revúca. Obce z okresu Pohorelá mali byť pripojené k Zvolenskej župe a začlenené do slúžnovského okresu Brezno, až na obec Vernár, ktorá bola pripojená k okresu Spišská Sobota v Spišskej župe. K okresu Gelnica, tiež na Spiši, mala byť zároveň pripojená obec Uhorná z okresu Rožnava.