Spolupráca medzi Čínou a krajinami strednej a východnej Európy

Spolupráca medzi Čínou a krajinami strednej a východnej Európy ("China-CEE", "China-CEEC", tiež "14+1"; predtým "17+1" v rokoch 2019 až 2021 a "16+1" v rokoch 2021 až 2022) je iniciatíva čínskeho ministerstva zahraničných vecí na podporu obchodných a investičných vzťahov medzi Čínou a 14 krajinami strednej a východnej Európy (CEE, CEEC): Albánsko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Chorvátsko, Česko, Grécko, Maďarsko, Čierna Hora, Severné Macedónsko, Poľsko, Rumunsko, Srbsko, Slovensko a Slovinsko. Pred svojím vystúpením v roku 2022 boli členmi iniciatívy aj Estónsko, Lotyšsko a Litva.
Formát.
Formát bol založený v roku 2012 v Budapešti s cieľom presadzovať spoluprácu „16+1“ (16 krajín SVE a ČĽR). V roku 2019 sa na samite v Dubrovníku k tomuto zoskupeniu pripojilo Grécko, zatiaľ čo v roku 2021 ho opustila Litva. Skupina 16+1 sa stretáva každoročne; samity sa konali v Dubrovníku (2019), Sofii (2018), Budapešti (2017), Rige (2016), Su-čou (2015), Belehrade (2014), Bukurešti (2013) a Varšave (2012). Sekretariát Čína - SVE sídli v Pekingu a v každej z partnerských krajín SVE pôsobí 16 „národných koordinátorov“.
Cieľom formátu je podporiť čínsku iniciatívu Pásmo a cesta a posilniť spoluprácu v oblasti infraštruktúry, dopravy a logistiky, obchodu a investícií. Tieto ciele podporujú „rastúce väzby v oblasti kultúry, vzdelávania a cestovného ruchu... kultúrne výmeny, think-tanky a mimovládne organizácie“.
Rozšírenie.
Grécko.
Na samite v roku 2019 (Dubrovník) sa Grécko, ktoré bolo predtým pozorovateľom, stalo plnoprávnym členom mechanizmu.
Odchody.
Litva.
V marci 2021 litovský národný rozhlas a televízia (LRT) informovali, že vo februári litovský parlament súhlasil s opustením dovtedajšieho čínskeho formátu 17+1. Minister zahraničných vecí Gabrielius Landsbergis uviedol, že spolupráca medzi Pekingom a Litvou nepriniesla „takmer žiadne výhody“. Zároveň sa objavila informácia, že Litva otvorí obchodné zastúpenie na Taiwane, ktorý sa oficiálne nazýva Čínska republika (ČR), s cieľom posilniť neoficiálne vzťahy s Tchaj-pejom.
Incident viedol k diplomatickému sporu s Čínou a ďalším obchodným sporom vrátane čínskeho bojkotu litovských súčiastok, ktorý do sporu vtiahol Európsku úniu. Litovský prezident Gitanas Nausėda v januári 2022 vyhlásil, že bolo chybou, keď umožnil Taiwanu otvoriť zastupiteľský úrad pod názvom „Taiwan“, a že toto rozhodnutie s ním nebolo konzultované. Okrem toho sa v prieskume verejnej mienky z januára 2022, ktorý si objednalo litovské ministerstvo zahraničných vecí, zistilo, že veľká väčšina litovských občanov kritizuje súčasnú vládnu politiku voči Číne, čo viedlo k tomu, že predstavitelia opozície vyzvali na nápravu bilaterálnych vzťahov. Neskôr prieskum, ktorý sa uskutočnil krátko po ruskej invázii na Ukrajinu v roku 2022, ukázal, že 20 % litovských respondentov vníma Čínu veľmi negatívne a 44 % skôr negatívne.
Podľa Centra pre európske politické štúdie bola Litva spolu s mnohými krajinami v Európe zaznamenaná ako cieľ čínskych vplyvových aktivít.
Estónsko a Lotyšsko.
11. augusta 2022 Estónsko a Lotyšsko vystúpili z tohto formátu.
Neaktívni členovia.
Česko.
V januári 2023 hovoril český prezident Miloš Zeman s čínskym prezidentom Si Ťin-pchingom prostredníctvom videokonferencie na podporu obchodu a bilaterálnych vzťahov. Po skončení Zemanovho funkčného obdobia v marci 2023 však české ministerstvo zahraničných vecí uviedlo, že po ruskej invázii na Ukrajine „nie je aktívnym členom“ tohto formátu. Minister zahraničných vecí Českej republiky formát verejne odsúdil ako bezobsažný a bez budúcnosti.
Infraštruktúra, investície a obchod.
Patrí sem (od roku 2017) srbský projekt diaľnice E763, železnica Budapešť – Belehrad a čínsko-európska pozemno-námorná expresná trasa. V Chorvátsku bola uzatvorená zmluva s čínskym konzorciom pod vedením China Road and Bridge Corporation (CRBC) na prvú fázu výstavby mosta Pelješac a jeho prístupových ciest. V Poľsku čínske spoločnosti získali divíziu stavebných strojov spoločnosti Huta Stalowa Wola a poľské ložiská PBF.
Podľa čínskych colných štatistík dosiahol objem obchodu Číny s krajinami strednej a východnej Európy v roku 2017 celkovú hodnotu 67,98 miliardy USD, čo predstavuje 15,9 % nárast v porovnaní s rokom 2016. Podľa čínskeho ministerstva obchodu sa v roku 2016 obchod medzi Čínou a SVE zvýšil na 58,7 miliardy USD (z 43,9 miliardy USD v roku 2010), zatiaľ čo jej investície v krajinách SVE sa nahromadili na viac ako 8 miliárd USD a pokrývajú odvetvia, ako sú strojárstvo, chemický priemysel, telekomunikácie a nová energia.
Kultúrne väzby.
Vo všetkých krajinách strednej a východnej Európy sa nachádza aspoň jeden Konfuciov inštitút a v niektorých (Srbsko, Bosna a Hercegovina, Maďarsko a Rumunsko) ich je viacero.
Od roku 2012 do roku 2017 bolo otvorených šesť nových priamych leteckých liniek medzi Čínou a krajinami strednej a východnej Európy, počet čínskych turistov, ktorí navštívili krajiny strednej a východnej Európy, sa zvýšil z 280 000 na 930 000 a zdvojnásobil sa aj počet výmenných študentov. V Severnom Macedónsku bolo otvorené Koordinačné centrum pre kultúrnu spoluprácu medzi Čínou a krajinami SVE. V Číne bolo v juhozápadnom meste Čcheng-tu otvorené školiace stredisko Číny a krajín CEEC pre mladých umelcov a Centrum výmeny a spolupráce v oblasti kultúry a kreatívneho priemyslu Číny a krajín CEEC.
Reakcia.
Jeremy Garlick, britský docent na Vysokej škole ekonomickej a obchodnej v Prahe, obvinil Čínu z asertívnej stratégie „rozdeľuj a panuj“, ktorej cieľom je získať výhody pre Čínu na úkor EÚ. Iní, ako napríklad Európska komisia, Európsky parlament a niekoľko vedcov, považujú spoluprácu Číny a EÚ za „obojstranne výhodnú“ a obojstranne prospešnú pre Čínu, zúčastnené krajiny a Európsku úniu (EÚ).