Pôst

Pôst je dobrovoľné úplné alebo čiastočné odrieknutie jedla alebo iných pôžitkov. Pôst je väčšinou motivovaný nábožensky, ale v prenesenom zmysle sa tak môže označiť aj protestná hladovka.
Pôst podľa náboženstiev, kultúr a názorov.
Pôst v jednotlivých kultúrach a náboženstvách má rozličný prejav a význam.
Kresťanstvo.
V kresťanstve má pôst význam pokánia a vnútorného očisťovania, ale aj význam prípravy a očakávania. Z tohto dôvodu sa kresťania postia pred významnými sviatkami (napríklad pred Veľkou nocou, Narodením Pána), ale aj pred prijímaním eucharistie (tzv. eucharistický pôst). Pôstna disciplína v jednotlivých cirkvách sa značne líši. Vo východných cirkvách zvykne byť prísnejšia ako u rímskokatolíkov.
Kresťanstvo má viacero pôstnych období cez rok, hlavné pôstne obdobie (vo východných cirkvách nazývané Veľký pôst) je štyridsať dní pred Veľkonočnými sviatkami. Štyridsaťdenným pôstom sa kresťania pripravujú na slávenie najdôležitejších sviatkov kresťanstva. Jeho dĺžkou si pripomínajú Ježišov štyridsať dní trvajúci čas strávený na púšti, keď sa pôstom pripravoval na svoje verejné vystúpenie, ale aj štyridsaťročné putovanie Izraelitov po púšti pred vstupom do zasľúbenej zeme a aj Mojžišov a Eliášov Štyridsaťdenný pôst.
Rímskokatolícka cirkev.
Pôstne obdobie sa v rímskokatolíckej cirkvi (teda v západnom obrade) začína Popolcovou stredou a končí sa Veľkým piatkom. Do pôstnych dní sa v západnom obrade nerátajú nedele.
Podľa pôstneho poriadku Rímskokatolíckej cirkvi sú dni prísneho pôstu predovšetkým Popolcová streda a Veľký piatok, keď je prikázané (bez možnosti nahradenia iným skutkom pokánia):
Vážne chorí, diabetici alebo tehotné ženy tento pôst (č. II) z dôvodu zdravotných obmedzení nemusia zachovávať, čiže chorí môžu jesť viackrát za deň bez obmedzenia. 
Pôst od mäsitých pokrmov (č. I) však treba zachovať, pokiaľ na to nie je mimoriadne vážny dôvod. 
Za pôstny deň sa považuje každý piatok v roku mimo veľkých sviatkov. 
Sviatky, ktoré rušia pôst - v prípade že pripadnú na piatok, nemusí sa vykonať skutok pokánia: 
Pôstny úkon je v piatok (mimo Veľký piatok) ľubovoľný. Môže to byť: 
Skutok pokánia by mal človeka "niečo stáť" - čas, sily, hmotné prostriedky, nepohodu...
Podľa nariadení rímskokatolíckej cirkvi je nevyhnutné vykonať každý piatok aspoň jeden z týchto úkonov.
Východné cirkvi.
Východné cirkvi počas roka dodržiavajú pôst najmä v stredy a piatky. Gréckokatolíci majú počas roka túto pôstnu disciplínu v súčasnosti zmiernenú a prikázané majú iba zdržiavanie sa mäsitých pokrmov v piatky. Môžu však dodržiavať aj prísnejšie pôvodné pravidlá pôstu. Gréckokatolícka a Pravoslávna cirkev majú počas liturgického roka štyri pôstne obdobia: 
Okrem pôstnych období existujú aj jednodňové pôsty.
Veľký pôst sa vo východných cirkvách (u nás ide o gréckokatolíkov a pravoslávnych) začína pondelkom po Syropôstnej nedeli a končí sa v piatok pred Kvetnou nedeľou. Veľký štyridsaťdňový pôst je najprísnejším a najdôležitejším pôstnym obdobím. Pre gréckokatolíkov na Slovensku je zachovávanie prísnejšej pôstnej disciplíny v ostatných pôstnych obdobiach okrem Veľkého pôstu ponechané na dobrovoľnosti.
Pôsty sú v byzantskom obrade úzko prepojené aj s bohoslužobným a modlitbovým životom, týka sa to najmä Veľkého pôstu. V pôstne dni sú niektoré modlitby doprevádzané veľkými poklonami (metániami), neslávi sa božská liturgia Jána Zlatoústeho ani Bazila Veľkého (tzv. aliturgické dni), iba večiereň, utiereň a ostatné modlitby časoslova (v pondelok, utorok a štvrtok), prípadne aj liturgia vopredposvätených darov (v stredu a piatok).
Na kresťanskom Východe existujú aj niektoré spôsoby zmiernenia pôstu: 1. dovoľuje sa jesť aj víno a olej, 2. dovoľuje sa jesť aj ryba, 3. okrem pôstnej stravy sa jedia aj vajcia a mliečne výrobky, 4. dovoľuje sa jesť všetko. Dni, keď sa namiesto zvyčajného pôstu nepostí (pôst je zakázaný), sa nazývajú voľnice.
Judaizmus.
Judaizmus má viacero pôstov, napr. na Jom kipur a Tiš’a be-av.
V Starom zákone je pôst akt pokory a pokánia.
Islam.
V islame sa počas mesiaca ramadán moslimovia zdržiavajú nápojov, jedla, fajčenia i sexu počas dňa, ale v noci tento pôst neplatí a môže sa oslavovať.
Budhizmus.
V budhizme sa Budha, skôr než dosiahol osvietenie, postil podľa zvyku hinduistických svätcov. Pôst je v Indii prejav sebazaprenia.