Platan javorolistý

Platan javorolistý () je statný, opadavý strom z rodu platan ("Platanus") z čeľade platanovité ("Platanaceae").
Platan javorolistý je spontánnym krížencom platanu západného a platanu východného; miestom kríženia malo byť okolie Oxfordu v Anglicku, kde sa oba platany pestovali v rokoch 1680 až 1700. Väčšinou znakov však platan javorolistý pripomína platan východný, ktorý pochádza z juhovýchodnej Európy a Malej Ázie a už dlho sa pestoval i mimo oblasti svojho prirodzeného výskytu.
Opis.
Platan javorolistý je strom vysoký 20 až 40 m. Kmene môžu dosahovať obvod až 6 m a rozložená koruna šírku do 35 m. Kôra v dolnej polovici kmeňa je vrstvovitá, odlupujú sa v podlhovastých pestrofarebných platniach.
Púčiky platana sú končisté, do 10 mm dlhé, so zelenosivou šupinou. Čepeľ listov je dlaňovito tri až päť zárezová, na báze vykrojená až tupo klinovitá, dlhá 15 až 17 cm a široká 18 až 20 cm. Na dospelých listoch je čepeľ na líci holá a lesklá, na rube len na žilnatine chlpatá. Laločnatosťou listov leží uprostred medzi tvarom listov platanu západného a platanu východného. Súplodie je ježaté, s priemerom 25 až 35 mm, po dvoch až troch hlávkach na visiacej stopke. Oriešky sú do 12 mm dlhé a 2 až 3 mm široké, v hornej časti široko kužeľovité.
Plodné hlávky sa pri dozrievaní rozpadávajú a chlpy z nich sa rozlietajú do okolia. Chlpy sa uvoľňujú i z mladých listov a môžu u citlivých ľudí vyvolávať alergické zápaly očných spojiviek a dýchacích ciest.
Rozšírenie.
Podľa genetickej štúdie z roku 2002, platan javorolistý vykazuje dedičné vlastnosti platana západného aj platana východného. Keďže však od objavenia Ameriky bol platan západný introdukovaný do záhrad v Európe vo viacerých obdobiach a podobne aj platan východný do Severnej Ameriky, kríženia medzi nimi sa mohli vyskytnúť niekoľkokrát a mohli viesť k niekoľkým hybridným typom.
Platan javorolistý je v súčasnosti vysádzaný prakticky v celej Európe a objavuje sa aj v Severnej Amerike, vo východnej Ázii a na juhovýchode Austrálie. Jeho súčasná severná hranica v Európe siaha od južného Škótska pozdĺž pobrežia Severného mora, cez Dánsko, Poľsko, na východ cez Ukrajinu a odtiaľ južne Kaukazom až do Uzbekistanu.
Ekológia.
Platan javorolistý kvitne v apríli až máji, súčasne s pučaním listov. Guľovité súplodia, ktoré zostávajú na stromoch aj po opadnutí listov až do jari, produkujú dostatok dobre klíčivých semien. Rozmnožuje sa orieškami a stonkovými odrezkami. Dosiaľ sa v Európe nezaznamenalo prirodzené zmladzovanie. Semenáčiky a mladé stromy sú pomerne citlivé na mráz, dospelé jedince sú mrazuvzdorné.
Platan javorolistý je vápnomilný, odolný proti znečisteniu mestského prostredia. Darí sa mu na aluviálnych, dostatočne prevzdušnených pôdach, preto dobre rastie popri vodných plochách. Je drevinou nížin a pahorkatín, s výnimkou Švajčiarska, kde rastie až do nadmorskej výšky 800 m.
Význam a využitie.
Platan javorolistý je vysoký strom so širokou korunou. Je to architektonicky cenná drevina. Vo väčšine európskych miest, v Severnej Amerike a iných krajinách mierneho pásma predstavujú platany dôležitú okrasnú drevinu. V Paríži tvoria až 40 % mestskej zelene a v Londýne ešte viacej a podobne je to aj vo všetkých dôležitých mestách v Európe.
Hrozby a choroby.
Platan javorolistý je významne ohrozený hubovým patogénom "Erysiphe platani". Do Európy bol zavlečený zo Spojených Štátov v polovici minulého storočia. Prvé výskyty sa zaznamenali v oblasti Stredozemného mora a odtiaľ sa nákaza šíri aj do ďalších oblasti jeho výskytu. Príznaky nákazy sú v podobe bielej hubovitej plesne na listoch postihnutých jedincov. Medzi významných škodcov patria aj húsenice motýľa ploskáčik "Phyllonorycter platani", ktoré vyžierajú listové pletiva a vytvárajú na nich chodbičky v podobe plošných mín.