Vyškovský jazykový ostrov

Vyškovský jazykový ostrov () (iné názvy: vyškovský jazykový ostrovček) bol nemecký jazykový ostrov v Česku, ktorý sa nachádzal asi 7 kilometrov juhozápadným smerom od okresného mesta Vyškov a východne od Brna na Morave. Ležal pri cisárskej ceste, ktorá vedie z Olomouca do Brna. Bol vôbec najmenšou po nemecky hovoriacou komunitou bývalého Česko-Slovenska. Do roku 1910 bolo nemecké osídlenie kompaktné a majoritné. Po založení ČSR sa začal zvyšovať podiel českých obyvateľov na obyvateľstve.
Vyškovskí Nemci počas druhej svetovej vojny súhlasili so zámermi vyhladiť Židov a väčšinu Slovanov, ktorých nebude možné germanizovať. Súhlasili aj s vysťahovaním českého obyvateľstva z neďalekých dedín na Vyškovsku a Drahanskej vrchovine, ktorý bol súčasťou plánov na rozkúskovanie českého jazykového územia - tzv. konečné riešenie českej otázky.
Dejiny.
Predpokladá sa, že ostrov vznikol v druhej polovici 13. storočia následkom nemeckej kolonizácie. Ich osídľovanie inicioval olomoucký biskup Bruno zo Schauenburgu. Po tridsaťročnej vojne sem smeroval ďalší prúd kolonistov.
Po vzniku ČSR sa miestni nestotožnili s novým štátom. Nemecké hnutie v Brne, ktoré ovplyvňovalo činnosť Nemcov v jazykovom ostrovčeku, malo ostré nacionálne zameranie. Okolo časopisu "Der Aufbruch" (Prielom) sa sformovala skupina zástancov veľkonemeckého plánu zjednotenia Európy pod nemeckým vedením.
Za Protektorátu.
Po 15. marci 1939, okupácii zvyšku Česka (), Nemci z jazykového ostrovčeka dávali najavo svoju radosť z okupácie a zániku Česko-Slovenska. Nemeckí občania v Komořanoch postavili slavobránu, vyzdobili domy nemeckými vlajkami s hákovými krížmi a nadšene vítali wehrmacht. Všetky nápisy v češtine a štátne znaky na verejných budovách a na českej škole boli odstránené a zničené.
Pod zámienkou rozširovania vojenského priestoru sa Nemci snažili rozkúskovať a rozdeliť české jazykové oblasti a vytvoriť súvislé nemecké pásmo od Brna cez Vyškov až k Olomoucu. Ríšsky protektor von Neurath už 5. septembra 1940 vydal výnos o sťahovaní 33 obcí na Vyškovsku a Drahanskej vysočine. Bolo to súčasťou plánu využiť využiť jestvujúce jazykové ostrovy, ktoré tvorili kostru pásov osídlenia, ktoré malo podľa nemeckých plánov rozdeliť české osídlenie. Tak aj vyškovský jazykový ostrov sa mal stať súčasťou pásu od Brno až k Olomoucu (de facto od Rakúska až do Sliezska). Súčasne dochádzalo ku germanizácii Vyškova.
Delenie.
Vyškovský jazykový ostrov tvorilo sedem obcí a jedna osada.
Delil sa na tzv. "horný", ktorý tvorili obce Rostěnice ("Rosternitz"), Zvonovice ("Swonowitz") – dnes spoločná obec Rostěnice-Zvonovice, Hlubočany ("Hobitschau"), Lysovice ("Lissowitz"), Kučerov ("Kutscherau") a osada s 36 súpisnými číslami Terešov ("Thereschau"), miestna časť Hlubočan. V hornej časti tvorili Nemci 70 až 90 %.
"Dolný ostrovček" tvorili obce Komořany ("Gundrum") a Čechyně ("Tschechen"), dnes časť Rousínova, ktoré boli od dedín hornej časti ostrova oddelené rýdzo českými dedinami Podbřežice, Tučapy a Dražovice. V dolnej časti tvorili Nemci 40 až 60 %.
Demografia.
V období od roku 1880 do roku 1930 narástol počet obyvateľov ostrovčeka o 776 osôb (23,9 %) z 3 247 obyvateľov na 4 023. Počet Nemcov v rovnakom období stúpol o 284 osôb, teda o 11 %. kým české etnikum stúplo o 480 osôb (o 89 %). Česi v roku 1930 (posledné česko-slovenské sčítanie) tvorili 25,5 % všetkých obyvateľov. V roku 1930 bola vo všetkých obciach, s výnimkou Čechyně (tu klesol počet Nemcov tak rapídne, že v roku 1930 tvorili len 31 %), nemecká majorita.
Počas druhej svetovej vojny padlo alebo bolo nezvestných 210 miestnych Nemcov, pri náletoch a samovraždách zahynulo 59 miestnych Nemcov.