Morávka (prítok Ostravice)

Morávka je rieka v Moravskosliezskom kraji, najvýznamnejší prítok rieky Ostravice, ktorá odvodňuje centrálnu časť Moravskosliezskych Beskýd a okresu Frýdek- Místek.
Horný tok Morávky sa nachádza uprostred horskej oblasti, ktorá patrí ku zrážkovo najbohatším v Česku, ročné úhrny zrážok tu dosahujú 1 200 až 1 300 mm. Morávka i jej prítoky tak sú v priemere o poznanie vodnatejšie, než nížinné toky o porovnateľnej ploche povodia; výkyvy prietoku sú však v závislosti na počasí značné. To v minulosti, zvlášť za výdatnejších letných dažďov, znamenalo jednak výraznú eróziu na hornom toku, jednak ukladanie mohutných nánosov splaveného štrku a ničivé zmeny koryta nižšie po prúde. Až v priebehu 20. storočia sa výstavbou drobných prahov, ohradenia a usmerňovania toku, ako aj priehrad, kontrolujúcich hornú polovicu povodia, podarilo koryto Morávky zhruba ustáliť.
Popis toku.
Morávka pramení na severozápadnom úbočí vrchu Sulov v Moravskosliezskych Beskydoch v nadmorskej výške okolo Toto miesto leží v severnom susedstve osady Bílý Kříž, ktorou prechádza štátna hranica so Slovenskom a hlavné európske rozvodie Odra-Dunaj. Len niekoľko stoviek metrov južnejšie pramení tiež Černá Ostravice. Celkový smer Morávky od prameňa k ústiu je približne severozápadný; spočiatku tok mieri horským údolím na sever. Spád je v tomto úseku značný - na prvých piatich kilometroch Morávka klesá o zhruba 300 m. Ľudnatosť krajiny je minimálna; v okolí toku sú roztrúsené len drobné osady obce Morávka. V osade Uspolka sprava ústi prvý z väčších prítokov, potok Nytrová. O niečo nižšie, približne 10 km od prameňa, bola na sútoku s potokom Slavíč v rokoch 1961 až 1964 zriadená vodná nádrž Morávka, slúžiaca ako zdroj pitnej vody a ochrana pred povodňami. Sklon údolia je tu už miernejší - Morávka od piateho do desiateho kilometra svojej cesty stráca asi 90 výškových metrov. Pod priehradou leží na riečke prvé väčšie sídlo, vlastné jadro obce Morávka. Priemerný prietok v týchto miestach je 1,79 m³/s. Riečka smeruje na severozápad, z pravej strany je tok ešte lemovaný masívom Čupela, z ľavej strany sa však údolie postupne otvára; spád sa ďalej zmierňuje na 60 výškových metrov medzi desiatym a pätnástym kilometrom toku. Na ľavom brehu sa rozkladajú obce Pražmo a Raškovice. V Raškoviciach zľava pridáva svoje vody posledný veľký prítok, Mohelnice, a len o niečo nižšie je na splave medzi Raškovicami a Vyšnou Lhotou menšia časť prietoku Morávky oddeľovaná do privádzača Morávka-Žermanice, umelého povrchového kanála, ktorý ústi vo Vojkoviciach do rieky Lučiny. Pôvodným zámerom tohto diela z prelomu 50. a 60. rokov bolo odkláňať za povodní z Morávky do Lučiny časť prietoku; dnes však slúži predovšetkým k zlepšovaniu stavu Lučiny a na nej položenej nádrže Žermanice v suchších obdobiach. Spád už je na dolnom toku vcelku ustálený - počas posledných pätnástich kilometrov svojho toku Morávka klesá približne o 50 m na každých 5 km. Od Vyšní Lhoty má koryto po väčšinu trasy výrazne prírodnejší vzhľad so štrkovými náplavami, občasnými zárezmi a perejami. V Česku sa jedná o jeden z posledných zvyškov koryta podhorskej rieky, dochovaného v takmer pôvodnej podobe, preto sú na tomto úseku Morávky vyhlásené chránené územia národná prírodná pamiatka Skalická Morávka (2007) a prírodná pamiatka Profil Morávky (1990). Pri pravom brehu Morávky sa postupne rozprestierajú obce Nižní Lhoty, Nošovice a Dobrá, zatiaľ čo kopce Strážnice a Vrchy na brehu ľavom, nakrátko nútia rieku odchýliť sa na sever. Za už spomínanou PP Profil Morávky rieka preteká medzi Starým Mestom a Frýdkom, kde tiež nakoniec sprava ústi do Ostravice.
Hlavné prítoky.
"(Ľavý / pravý)"