Anna Fassatiová

Anna Fassatiová (rodená Gíretová; * 27. marec 1958, Topoľčany) je slovenská múzejná pracovníčka zameraná najmä na vzdelávanie detí a mládeže.
Životopis.
Jej otec Vladimír Gíret pochádzal z Turca a bol účastníkom Slovenského národného povstania. Jej matka Emília Gíretová pochádzala z Liptova. Jej manžel je vedec, odborný manažér a pedagóg Tomáš Fassati.
Detstvo prežila v Topoľčanoch, mladosť v Banskej Bystrici. Neskôr z politických príčin musela odísť s rodinou do Čiech. Spočiatku študovala ekonomiku cestovného ruchu v Banskej Bystrici, neskor v Prahe dejiny umenia a pamiatkovú starostlivosť na Filozofickej fakulte Karlovej Univerzity a teológiu na tej istej škole.
V 80. rokoch pracovala na vzdelávacom oddelení Stredoslovenského múzea v Banskej Bystrici, bola tu kurátorkou mnohých výstav a externe spolupracovala s uznávanou banskobystrickou Galériou F. V roku 1990 spoluzakladala Múzeum umenia a dizajnu v Benešove pri Prahe, kde bola koncepcia roky zameraná na netradičné vzdelávanie verejnosti nie k umeniu samotnému, ale k všeobecným hodnotám sociálnym, ekologickým a duchovným. V múzeu vykonávala do roku 2017 funkciu zástupkyne riaditeľa a odbornej pracovníčky (múzeum bolo v 2017 vo svojej pôvodnej premyslenej koncepcii zlikvidované politikmi ČSSD).
Začiatkom 90. rokov sa podieľala na mapovaní a odbornej dokumentácii historických pamiatok stredočeského mesta Votice. Bola zakladajúcou členkou nadácie pre pamiatky "Historia Monumenta", ktorá zaistila peniaze na opravu niektorých kultúrnych pamiatok Benešovska. V rokoch 20002010 bola konzervátorkou pamiatkovej starostlivosti mesta Benešov, je tiež aktívnou organizátorkou podujatí k histórii benešovskej židovskej komunity a predsedníčkou správnej rady pamätníka holokaustu (Pamätník Benešov, o.p.s.). Popri zameraní na architektonické pamiatky sa venovala aj súdobým stavbám, pripravovala oi. napr. každoročný "Deň architektúry".
Podieľala sa na vývoji a zavádzaní mnohých progresívnych múzejných vzdelávacích metód, napr. na prvých interaktívnych expozíciách vizuálneho umenia (koncom 80. rokov), laboratóriu elektronickej tvorby (počiatok 90. rokov), experimentálnej učebni druhej gramotnosti (po 2000), prepojenie čitateľskej a vyššej vizuálnej gramotnosti, alebo na výučbovom laboratóriu dizajnu (2010). Na edukáciu architektúry, ktorá bola ešte v 90. rokoch v málo rozvinutom stave, zhromaždila veľkú kolekciu modelových stavebníc z celého sveta. Pripravila robotické tvorivé dielne v benešovskom mini-science parku "Experimenta" (2016), didaktické interaktívne expozície typografie a fotografie.
V Galérii F bola Anna Fassatiová spoluorganizátorkou sympózií protirežimnej sociálno-kritickej fotografie, ktoré viedli k pozornosti Štátnej bezpečnosti a k neskoršiemu uzatvoreniu galérie. V benešovskom múzeu umenia odbornou vedúcou pravidelných tvorivých sympózií „Umelecké dielo vo verejnom priestore“, výstav dizajnu mladého českého šperku a kurátorkou zbierky umenia a dizajnu. Z benešovských sochárskych sympózií bol rad diel trvalo inštalovaný vo verejnom priestore mesta.
K organizovaným vzdelávacím tematikám často pripájala ekológiu. V 80. rokoch spolu s manželom založila v Banskej Bystrici rozsiahle sídliskové arborétum, v Benešove sa začiatkom 90. rokov podieľala na fungovaní infocentra ekológie a pravidelne organizovala pre verejnosť "Dni Zeme". Po nežnej revolúcii tiež iniciovala vznik tradície každoročného vianočného stretnutia kresťanov a ďalšej verejnosti na Masarykovom námestí v centre mesta.
V roku 2017 po násilnom ukončení činnosti pôvodnej koncepcie benešovského múzea umenia dostala Anna Fassatiová od predchádzajúcich starostov a zástupcov starostov mimoriadne uznanie za svoju obetavú prácu a v roku 2018 bola ako druhá žena postihnutá miestnym politickým prevratom na návrh verejnosti ocenená titulom „Osobnosť benešovskej demokracie“ (viď ilustrácia). V roku 2021 bola zaradená medzi dve tisícky účastníkov a účastníčok česko-slovenského protikomunistického odboja.