Apusenské vrchy

Apusenské vrchy (slovenský normovaný názov; iné názvy: Apuseni , Apuseny, Západné vrchy, Západorumunské vrchy, jazykovo nevhodne: "Apusenské hory, Západné hory", ďalšie názvy pozri pod Carpații Occidentali; rum. "Munții Apuseni" [doslova: "západné vrchy"] alebo nepresne "Bihor") je rozsiahly systém viacerých horských masívov v Rumunsku, ktorý je spravidla zaraďovaný ako súčasť Karpát. Apusenské vrchy dotvárajú typický charakter Sedmohradska.
Geografické vymedzenie.
Severnú hranicu tvoria severné okraje pohorí Munții Plopiș a Bukové vrchy (Munții Meseșului), teda zhruba mestá Marghita a Jibou. Územie na sever od tejto hranice, t.j. územie medzi Bukovými vrchmi a severne od nich ležiacou časťou Východných Karpát má v deleniach špecifické postavenie, často sa zaraďuje ako severná časť Dealurile Crișanei (a tie sa zas niekedy považujú za súčasť Apusenských vrchov, čo značne posúva severnú hranicu Apusenských vrchov na sever) alebo ako súčasť Transilvánskej kotliny (Týmto a priľahlým územím sa z tektonickej stránky zaoberá aj napríklad tento článok:). Ešte zvláštnejšie postavenie v rámci spomínaného špecifického územia zaujímajú malé severné jednotky Depresiunea Șimleului a/alebo susedný vrch Culmea Șimleului, ktoré sa niekedy zaraďujú ako súčasť Apusenských vrchov oddelene od ostatnej časti spomínaného špecifického územia.
Západná hranica Apusenských vrchov prebieha v užšom zmysle po západnom okraji pohorí Munții Zarănd, Munții Codru-Moma, Munții Padurea Craiului a Munții Plopiș (Muntele Șes). Apusenské vrchy v takom prípade hraničia (v závislosti od systému) s jednotkou Dealurile Crișanei alebo s Panónskou panvou. V širšom zmysle do Apusenských vrchov patrí aj jednotka Dealurile Crișanei, potom západná hranica prebieha trochu západnejšie než v predchádzajúcej vete a Apusenské vrchy hraničia jednoznačne s Panónskou panvou.
Východnú hranicu Apusenských vrchov tvorí Transilvánska kotlina (presnejšie v severovýchodnej časti približne línia Jibou - Buciumi - Kluž - Turda a v juhovýchodnej časti hranica prebieha kúsok západne od rieky Mureš).
Južnú hranicu tvorí rieka Mureš.
Zaradenie.
Apusenské vrchy sa zaraďujú:
Geologická charakteristika.
Najvyšším vrcholom je Cucurbăta Mare vysoký 1847 m. Pohorie tvorí viacero hrebeňov a menších masívov. Rozloha Apusenských vrchov je . Asi polovicu masívu tvoria vápencové, často veľmi skrasovatené oblasti. Hojné sú aj ílovité bridlice, ruly, žula, ale aj sopečné horniny. Najvyšším bodom je Cucurbata Mare (1847 m) v pohorí Bihorské vrchy. Ďalšie významné horské celky sú Munții Vlădeasa, Gilău, Trascău, Zarănd a Sedmohradské rudohorie. Menej významné sú Muntele Seș, Bukové vrchy (Munții Meseșului), Munții Codru-Moma alebo Padurea Craiului.
Obce a osídlenie oblasti.
V samotných Apusenských vrchoch sa nenachádza veľa väčších miest. Prevažuje vidiecke osídlenie a kopanice. Oblasť sa tradične orientuje na poľnohospodárstvo a chov hospodárskych zvierat. Najväčšie mestá sú: Kluž, Alba Iulia, Deva, Brad, Aleșd, Zălau, Aiud, Turda, Beiuș a Abrud. Väčšina z nich sa nachádza po obvode vrchov. Najhlbšie v horstve sú mestá Abrud, Beiuș a Brad.
Delenie.
Podľa V. Krála.
Autor uvádza Apusenské vrchy len ako integrálnu súčasť Západorumunských Karpát (severne od rieky Mureš v jeho členení leží prvých 10 položiek zoznamu) - pozri v článku Carpații Occidentali (v širšom zmysle)
Podľa J. Kondrackého.
Apusenské vrchy:
Podľa geomorfologického členenia Rumunska G. Poseu.
Carpații Apuseni: