Alí Abdalláh Sálih

Alí Abdalláh Sálih (* 21. marec 1942 alebo 1946, Bait el-Ahmer, Jemenské kráľovstvo – † 4. december 2017, Saná) bol jemenský politik a generál. Od zjednotenia Jemenu bol od 22. mája 1990 do 25. februára 2012, kedy rezignoval po Jemenskej revolúcii, prezidentom Jemenu. Predtým bol v rokoch 19781990 po atentáte na prezidenta Ahmada al-Ghašmího] prezidentom Severného Jemenu.
Sálih budoval hlbšie vzťahy so západnými mocnosťami, špeciálne so Spojenými štátmi americkými, počas vojny proti terorizmu. Terorizmus mohol byť využívaný Sálihom na získanie podpory západných štátov a na rušivé politicky motivované útoky.
V roku 2011 po začiatku Arabskej jari, ktorá sa rozšírila po severoafrickom a blízkovýchodnom regióne, sa v dôsledku protestov stala Sálihova pozícia v prezidentskom úrade neudržateľná a v roku 2012 bol zosadený. Nahradil ho Abd Rabbuh Mansúr Hádí, jeho vlastný viceprezident od roku 1994.
V máji 2015 uzavrel Sálih spojenectvo s hútíovcami (Ansar Alláh) počas Jemenskej občianskej vojny. Hútíovcom sa podarilo dobyť hlavné mesto Saná a prinútiť Mansúr Hádího k rezignácii a opusteniu krajiny. V decembri 2017 Sálih ohlásil odstúpenie od aliancie s hútíovcami a priklonenie späť k vyjednávaniu so svojimi bývalými nepriateľmi – Saudskou Arábiou, Spojenými arabskými emirátmi a prezidentom Mansúr Hádím.
4. decembra 2017 bol počas bitky medzi hútíovcami a Sálihovými podporovateľmi hútíovcami obvinený z vlastizrady a zabitý hútiovským ostreľovačom. Sálih mal byť zabitý v aute pri pokuse o útek, neskoršie zdroje naopak tvrdili, že bol zabitý vo svojom dome.
Životopis.
Mladosť.
Sálih sa narodil 21. marca 1942 alebo 1946 do chudobnej rodiny v dedine Bait el-Ahmar (v preklade "dedina Červeného domu") v klane Sanhan v (okrese Sanhan), asi 20 kilometrov juhovýchodne od hlavného mestá Saná. Sálihov otec Abdalláh Sálih zomrel, keď bol Sálih ešte dieťa a po rozvode s matkou Alího Abdalláha. Jeho matka sa následne opätovne vydala za brata svojho muža, Muhammada Sáliha, ktorý sa čoskoro stal Sálihovým mentorom a otčimom. Alího brat Mohammed bol generálmajor a mal tri deti: Jahíju, Tarika a Ammara, ktorí všetci zastávali počas Sálihovej prezidentúry významné úrady.
Sálihov bratranec Alí Mohsen al-Ahmar z rodu Al Ahmar, ktorý je súčasťou klanu Sanhan, býva často zamieňaný s rodom rovnakého mena z kmeňa Hašídovcov, spriateleného s klanom Sanhan. Klan Hašídovcov patrí do väčšej jemenskej skupiny kmeňov, klanu Kahlan.
Keďže pochádzal z chudobnej rodiny, vychodil len niekoľko ročníkov základnej náboženskej školy a živil sa pastierstvom kôz. Už v 12 rokoch nastúpil na vojenskú službu do kráľovskej armády. V roku 1962, kedy mal Sálih v závislosti od skutočného dátumu narodenia 16 alebo 20 rokov, sa zapojil do hnutia mladých dôstojníkov, ktoré zvrhlo monarchiu.
Politická a vojenská kariéra.
Sálih získal základné vzdelanie v dedine Ma'alama, potom odišiel v roku 1958 ako 16-ročný do ozbrojených síl Severného Jemenu. Tu pôsobil ako vojak pechoty, v roku 1960 bol prijatý na Vojenskú akadémiu Severného Jemenu. Tri o roky neskôr, v roku 1963, bol povýšený na poručíka mechanizovaného zboru. V roku 1962 sa zúčastnil na násirovcami inšpirovanom armádnom prevrate, ktorý prispel k zosadeniu kráľa Muhammada al-Badra a vzniku Jemenskej arabskej republiky. Počas občianskej vojny v severnom Jemene slúžil v tankovom zbore. V roku 1969 dosiahol hodnosť majora. V rokoch 1970 až 1971 absolvoval ako štábny dôstojník vyššieho velenia ďalšie vojenské štúdium v Iraku a bol povýšený na podplukovníka. Plukovníkom sa stal v roku 1976 a dostal velenie nad severojemenskou mechanizovanou brigádou. V roku 1977 ho prezident severného Jemenu Ahmed bin Husajn al-Ghášmí vymenoval za vojenského guvernéra Taizzu.
Po atentáte na al-Ghášmího 24. júna 1978 bol plukovník Sálih vymenovaný za člena dočasnej štvorčclennej predsedníckej rady a zároveň zástupcu veliteľa generálneho štábu armády. Dňa 17. júla 1978 bol Sálih parlamentom zvolený za prezidenta Jemenskej arabskej republiky, pričom súčasne zastával funkcie veliteľa generálneho štábu a vrchného veliteľa ozbrojených síl.
Prezident Jemenu (19902012).
V roku 1997 bol Sálih povýšený do hodnosti poľného maršala, najvyššej možnej hodnosti v jemenskej armáde.
Po voľbách v roku 1999, v ktorých Sálih získal 96,2 % hlasov, zmenil trvanie funkčného obdobia z päť na sedem rokov, funkčného obdobia parlamentu zo štyroch na šesť rokov a vytvoril 111-člennú radu poradcov, menovanú prezidentom a s legislatívnymi právomocami.
V prezidentských voľbách v roku 2006 získal 77,2 % hlasov, jeho rival, Faisal bin Shalman, získal 21,8 % hlasov.
S šiítskymi hútíovcami ho spájala jeho náboženská príslušnosť, keďže bol zaídiovský šiíta.
Smrť.
Hovorca hútíovcov Mohamed Abdel Salam uverejnil informácie, že Sálih tri mesiace pred smeťou udržiaval kontakty so Spojenými arabskými emirátmi. Komunikácia medzi Sálihom, SAE a ďalšími krajinami vrátane Ruska a Jordánska mala prebiehať cez zašifrované správy. Spojenectvo medzi Sálihom a hútíovcami sa rozpadlo koncom roku 2017. V hlavnom meste Saná vypukli ozbrojené strety 28. novembra. 2. decembra 2017 Sálih v televíznom vysielaní ohlásil rozkol s hútíovcami, zároveň vyzval svojich podporovateľov na získanie opätovnej kontroly nad krajinou a vyjadril otvorenosť k dialógu so Saudmi-vedenou koalíciou.
Podľa obyvateľov bol Sálihov dom v Saná 4. decembra 2017 prepadnutý ozbrojencami z hnutia hútíovcov. Sálih bol zabitý pri pokuse o útek do mesta Marib, do Saudmi ovládanej oblasti. Jeho auto najprv zasiahol granát a znefunkčnil ho, následne bol pri prepade zastrelený hútíovským ostreľovačom do hlavy. Jeho smrť bola potvrdená z viacerých zdrojov. Jeho zabitie kritizovali ako ďalšie z politických zlyhaní koalície pod vedením korunného princa Saudskej Arábie, Mohammada bin Salmána.
Sálih bol pochovaný 9. decembra v Saná.