Ilava

Ilava () je okresné mesto na Slovensku ležiace v Ilavskej kotline v Trenčianskom kraji. Ilava je známa najmä rozsiahlym väzenským nápravno-výchovným zariadením, ktoré sa nachádza priamo v meste.
Polohopis.
Časti mesta.
V 70. rokoch 20. storočia boli k Ilave pripojené obce Iliavka a Klobušice. Mesto má tak dve katastrálne územia: k.ú. Ilava a k.ú. Klobušice. Okrem samotnej Ilavy má mesto dve mestské časti: Iliavka, Klobušice.
Väčšia z dvoch satelitných mestských častí Klobušice sa nachádza asi dva kilometre od Ilavy, na hlavnom cestnom ťahu v smere Dubnica nad Váhom. V Klobušiciach sa nachádza kaštieľ.
Menšia mestská časť - Iliavka - je od Ilavy vzdialená asi štyri kilometre. Nachádza sa v horách a obýva ju len okolo 130 obyvateľov. Na Iliavke je najzaujímavejšia jej história. Keď Ilavu ovládli husiti, občania Ilavy im v ich boji a pôsobení na Považí pomáhali. Keď Žigmund Luxemburský pri Ilave porazil husitov (bitka na Rudom poli) a vyhnal ich z mesta, potrestal Ilavčanov tak, že dal mesto zrovnať so zemou. Občanov mesta vyhnal a zakázal im mesto postaviť znova. Preživší Ilavčania sa stiahli do hôr a založili dedinu Iliavka (malá Ilava). Keď hnev Žigmunda Luxemburského opadol, povolil opätovné vystavanie mesta a návrat jeho obyvateľov. Väčšina obyvateľov sa do Ilavy vrátila, avšak niektorí ostali bývať i naďalej v horách, v dedinke Iliavka.
Vodné toky.
Dominantnou riekou, ktorá preteká popri meste Ilava je Váh.
Ilavou pretekajú tri potoky - Podhradský, Porubský, ktoré sa zlievajú na území mestskej časti Sihoť a vlievajú sa do Nosického kanála, ktorý reguluje tok Váhu a Ilavka, ktorý sa vlieva do Porubského potoka v mestskej časti Skala.
Vodné plochy.
Počas výstavby diaľničného ťahu D1 prechádzajúcom Ilavou vznikol ťažbou štrku použitého pri výstavbe Ilavský rybník, nachádzajúci sa medzi Váhom a jeho Nosickým kanálom.
Dejiny.
Najstaršia zmienka o Ilave je v pápežských vegestiach z rokov 1332 až 1337. Väčší rozvoj dosiahla až v 15. storočí.
Mesto v minulosti používalo meno Leve, ktoré bolo zhodné s Levicami.
Do roku 1526.
O minulosti Ilavy jestvuje viac dokladov a zmienok od 14. storočia. Doklady majú skôr právny a majetkový charakter, ale zostavujú konkrétnejší obraz o Ilave do roku 1526.
O histórii Ilavy sa dozvedáme veľa aj z písomných prameňov:
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie.
Národnostné zloženie v minulosti.
Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2001: 5 411 obyv.Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 1991: 5 531 obyv.
Sčítanie obyvateľstva v roku 1930 ("súčasná administratívna hranica"):
Jazykové zloženie.
Jazyk v domácnosti.
spolu: 5 391 obyv.
Náboženské zloženie.
Náboženské zloženie v minulosti.
Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 2001: 5 411 obyv.Sčítanie obyvateľov, domov a bytov v roku 1991: 5 531 obyv.Sčítanie obyvateľstva v roku 1930 ("súčasná administratívna hranica):"
Kultúra a zaujímavosti.
V Ilave sa nachádza centrum spoločenského a kultúrneho diania, Dom kultúry. Bol postavený v 80. rokoch, v rámci socialistickej akcie Z (čiže zadarmo dobrovoľníkmi).
Múzeá.
Mestské múzeum v Ilave nájdete na Ružovej ulici. Nachádzajú sa tu tri expozície : národopisná, história mesta a prírodovedná.
Stavby.
Ilavský hrad.
Ilavský hrad z prelomu 11. – 12. storočia, presnú dobu vzniku nepoznáme. Pravdepodobne bol vybudovaný na ochranu ciest, dôležitého brodu cez Váh i samotného mestečka Ilava. Bol pravdepodobne založený členmi rytierskeho náboženského rádu templárov. Neskôr slúžil ako kláštor, a potom bol prebudovaný na nápravnovýchovné zariadenie. Prvá hodnoverná zmienka o hrade je až z roku 1446.
Historik Matej Bel (1684 – 1749) vo svojom diele NOTITAE HUNGARIAE GEOGRAPHICA – zväzok 4 z roku 1742 vyslovil domnienku, že hrad Ilava existoval ako strážny pohraničný hrad už v časoch panovania prvých Arpádovcov, ktorí v Uhorsku vládli v rokoch 1000 – 1301. Viacerí starší historici vo svojich dielach uvádzajú, že hrad Ilava bol založený členmi náboženského rytierskeho rádu templárov a to už v prvej polovici 12. storočia, keď v Uhorsku vládol kráľ Gejza II. (1141 – 1162), ktorý povolil templárom sa v Uhorsku usadiť.
Klobušický kaštieľ.
Kaštieľ pochádza z roku 1840. Jeho pôvod prezrádza nápisová tabuľa na západnom tympanóne: "PERENNE CHARAE FILIAE SIDONIAE // MONUMENTUM POSUIT CAROLUS // PIACSEK DE HERES ET OLÁSAGH 1840.", teda "Večne drahej dcére Sidónii postavil pamätník Karol Piacsek de Heres et Olásagh 1840.". Hoci ho dal postaviť Karol Piacsek, označuje sa ako kaštieľ Sipekyovcov. Zmieňovaná Sidónia sa totiž v Klobušiciach vydala 14. decembra 1851 za Alexandra Sipekyho a tak sa stal kaštieľ Sipekyovským.
Pravidelné podujatia.
V auguste sa v Ilave pravidelne usporadúva Bartolomejský jarmok, ktorý je hojne navštevovaný ľuďmi z okolitých obcí a miest. Dvakrát do roka sa uskutočňuje Burza zberateľov všetkých zberateľských odborov.
Priemysel.
V meste pôsobia spoločnosti najmä v potravinárskom a drevospracujúcom priemysle.