Briač

Briač je potok v regióne Hont v meste Krupina a v obciach Čekovce a Bzovík v okrese Krupina v Banskobystrickom kraji a okrajovo aj v obci Bzovská Lehôtka v okrese Zvolen v Banskobystrickom kraji. Je ľavostranným prítokom Krupinice, ktorá je ďalej prítokom Ipľa; má dĺžku . Je vodným tokom IV. rádu. Číslo hydronyma: 4-24-03-432. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Krupinská planina, geomorfologické podcelky Závozská vrchovina a Bzovícka pahorkatina.
Prameň.
Pramení v nadmorskej výške v blízkosti obecnej a zároveň aj okresnej hranice v severovýchodnej časti územia mesta Krupina v okrese Krupina a v juhozápadnej časti územia obce Bzovská Lehôtka južne od lesa "Dolina" v okrese Zvolen, na okraji lesného extravilánu v Banskobystrickom kraji, v geomorfologickom podcelku Závozská vrchovina.
Opis toku.
Od prameňa tečie juhozápadným smerom väčšinou poľnohospodárskym extravilánom a tento smer si zachováva až do svojho zaústenia do Krupinice s výnimkou svojho záverečného úseku. V nadmorskej výške priteká na trojchotárnik obcí Bzovská Lehôtka v okrese Zvolen, Krupina a Čekovce v okrese Krupina, pokračuje po obecnej hranici medzi mestom Krupina a obcou Čekovce, v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok, ľavým brehom obmýva samotu "Gerlach" ležiacu na území obce Čekovce, v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok, ľavým brehom obmýva úpätie vrchu "Mačací vŕšok" so , pravým brehom obmýva osadu "Briač" s roztrúsenou zástavbou, v nadmorskej výške priteká na trojchotárnik mesta Krupina a obcí Čekovce a Bzovík, ďalej pokračuje po obecnej hranici medzi mestom Krupina a obcou Bzovík v okrese Krupina, v nadmorskej výške priberá ľavostranný bezmenný prítok, ľavým brehom v pravidelnom meandre obmýva úpätie vrchu "Ostrý vrch" s , v nadmorskej výške opúšťa obecnú hranicu medzi obcou Bzovík a mestom Krupina, vteká na územie mesta Krupina a po 150 m v nadmorskej výške ústi do Krupinice ako jej ľavostranný prítok v povodí Ipľa. Potok "Briač" pramení na okraji lesného extravilánu a väčšinou preteká územím poľnohospodárskeho extravilánu a to z väčšej časti po obecnej hranici mesta Krupina, obcí Čekovce a Bzovík a v malom rozsahu i obce Bzovská Lehôtka a ústi na území mesta Krupina južne od mestského intravilánu; preteká geomorfologickým celkom Krupinská planina v dvoch geomorfologických podcelkoch: v hornej severovýchodnej časti toku (necelá polovica toku) Závozská vrchovina a v dolnej juhozápadnej časti toku (viac ako polovica toku) Bzovícka pahorkatina. 
Pôvod názvu.
Názov vodného toku "Briač" má pôvod v názve samoty rovnakého názvu "Briač". Názov samoty bol prenesený bez osobitného formantu (bez zmeny) i na vodný tok. Názov samoty "Briač" sa objavuje už v listine z roka 1238, ktorou bolo potvrdené, že krupinskí mešťania platili ročne clo bzovíckemu opátovi za pozemok vo vlastníctve bzovíckeho opátstva. V texte listiny sa spomína pozemok s názvom "Brack". Vývoj názvu: 1238 "Brack" pozemok → 1244 "Brech" → 1885 "Brjač" → maď. "Brecs" → 1981 slov. "Briač" (dnes samota v Krupine aj v Bzovíku). Podľa M. Majtána a P. Žigu je pôvodný apelatívny význam osadného názvu "Briač" nejasný. Toponymum "Briač" zrejme súvisí s viacerými toponymami zo slovného základu "brija" vo význame "odvar, riedka kaša z ovocia", napr. štandardizované názvy: "Brija" (vrch v Tatranskej Javorine v Spišskej Magure), "Briava" (vrch, Čadca), "Briavsky potok" (prítok Kysuce) a ešte neštandardizované názvy: "Brija" (vrch, Poprad), "Bryjovka" (pasienok a pole, Haligovce), "Bryjovské pole" (pole, Lesnica), "Bryjovský potôčik" (lúka, Lesnica), "Bryjova" dolina (pole, Lesnica), "Na Bryjovu dolinu" (pasienok, Lesnica), "Solisko v medzi Brejkov" (pole, Turzovka), "Bryačka" (pole, Zákopčie), "Na Bryačke" (pole, Zákopčie). Toponymum "Briač" vzniklo z apelatíva "brija" alebo z osobného mena "Brija" rozšírením slovného základu o formant "-áč/-ač", ako napr. "zabíjač/zabijač, brucháč, hrbáč, krájač". Apelatívum "brija" je v súčasnosti vysunuté na okraj slovenskej slovnej zásoby a prežíva už iba vo vybraných nárečiach.
Najstarší listinný doklad o výskyte názvu dnešného mesta Krupina v podobe "Corpona" je z roka 1380 a teda je mladší ako najstarší listinný doklad o výskyte pozemkov "Briač", ktorý je z roka 1238, čiže dnešnej samoty mesta Krupina. Hydronymum "Briač" bolo štandardizované v roku 1977. V dnešnej slovenskej hydronymii je hydronymum "Briač" jedinečným názvom (október 2023).