Grónska kultúra

Grónska kultúra má veľa spoločného s grónskou inuitskou tradíciou, keďže väčšinu obyvateľstva tvoria potomkovia Inuitov. Mnohí ľudia stále lovia ryby na ľade a každoročne sa tu konajú preteky psích záprahov, ktorých sa zúčastňuje každý, kto má tím.
Grónsko sa však teraz stalo tak trochu turistickou atrakciou. Organizuje súťaže na prilákanie turistov, ako sú preteky psov, ľadový rybolov, turistika a preteky v behu na lyžiach.
Inuiti.
Inuiti tvoria 81% (2005) populácie Grónska. Lov je pre ich kultúru ikonický a väčšina Grónčanov stále loví aspoň na čiastočný úväzok, aby si doplnili stravu a zabezpečili kože na oblečenie a kajaky. Lov je pre ich kultúru ikonický a väčšina Grónčanov stále loví aspoň na čiastočný úväzok, aby si doplnili stravu a poskytli kožu na oblečenie a kajaky.
Región Thule.
Severozápadný cíp Grónska je známy ako oblasť Thule. Je veľký približne ako Nemecko, ale žije tu menej ako 1 000 ľudí. V regióne Thule sa nachádzajú najsevernejšie celoročne žijúce komunity na Zemi (Siorapaluk, Moriusaq, Savissivik, Qeqertat a Qaanaaq). Siorapaluk s približne 80 obyvateľmi je vzdialený len 730 námorných míľ (1 360 km) od severného pólu.
Hoci v súčasnosti väčšina rodín v regióne Thule potrebuje aspoň jedného člena v platenom zamestnaní, aby mohla platiť za elektrinu a iné moderné vymoženosti, lov je stále váženým povolaním. Často sa konzumujú tradičné potraviny, ako sú tulene, mrože, narvaly a karibu. Lovci stále nosia ručne vyrábané odevy z kože ľadového medveďa, anoraky z karibu a kožené topánky, aby sa na zimných loveckých výpravách zahriali. Mnohí z mužov si udržiavajú svetovú úroveň v jazde na kajaku a v hádzaní harpún.
Identita Inuitov ako lovcov.
Kultúrny stav lovu.
Lov bol vždy dôležitým aspektom grónskej inuitskej kultúry:
Aj dnes je lov dôležitý, ako uviedla grónska samospráva:
Lov sobov má v srdciach obyvateľov osobitné postavenie. Odstrel pižmovky poskytuje štyrikrát viac mäsa ako sob, ale "Grónčania by si oveľa radšej dali mäso z karibu alebo soba ako pižmovky alebo vola," hovorí Josephine Nymandová. "Zážitky sú však rovnako dôležité ako mäso," zdôrazňuje Peter Nielsen, vedúci úradu na ministerstve životného prostredia a prírody. "Je to jednoducho najkrajšia časť roka. Výpravy na lov karibu v krásnom jesennom počasí majú veľký spoločenský a fyzický význam pre pohodu ľudí. Má mnoho funkcií." 
Inuitská kultúra.
Dlhá história vzájomnej závislosti medzi ľuďmi a sobmi si vyžaduje neustále úsilie o ochranu ich vzťahu a blaha oboch strán. Lov sobov, ktorý je bežný aj v mnohých iných častiach sveta, sa považuje za natoľko dôležitý pre kultúrne dedičstvo niektorých skupín, že sa usilujú o jeho zápis na zoznam svetového dedičstva UNESCO.
Identita Inuitov je úzko spätá s ich geografiou, históriou a postojom k lovu - "pre Inuitov sú ekológia, lov a kultúra synonymá". Ich identita ako lovcov je ohrozená. Tieto útoky sú "... v Arktíde vnímané ako priamy útok na kultúru, identitu, ako aj udržateľné využívanie", a Inuiti na ne reagujú:
Preto sa cirkumpolárne národy a ich organizácie aktívne zapájajú do pokusov o ochranu svojho blahobytu, identity, záujmov a kultúry vrátane kultúry lovu. "Kuujjuaqská deklarácia" zaoberala vnímanými útokmi na ich autonómiu a práva a odporučila, aby Inuitská cirkumpolárna rada "vypracovala komplexnú štúdiu o tom, ako najlepšie riešiť globálne sily, ako sú "práva zvierat" a iné deštruktívne hnutia, ktorých cieľom je zničiť udržateľné využívanie živých zdrojov Inuitov, a aby o svojich zisteniach informovala nasledujúce Valné zhromaždenie." Medzinárodný arktický vedecký výbor sa stotožňuje s týmto názorom, a preto je jedným z jeho cieľov skúmať "udržateľné využívanie živých zdrojov, ktoré majú pre obyvateľov Arktídy vysokú hodnotu".
Kontroverzia.
Tradičný lov v Grónsku, akokoľvek je cenený, je pod obrovským tlakom. Tlak environmentálnych a ochranárskych skupín viedol grónsku vládu k tomu, aby stanovila obmedzenia lovu väčšiny druhov. V januári 2006 bol pre najcennejšie grónske zvieratá, medveďa bieleho, stanovený limit 150 kusov.
Klimatická kríza.
Ďalším tlakom na grónskych lovcov je zmena klímy. Podľa hodnotenia vplyvu arktickej klímy, najväčšej štúdie o vplyve otepľovania v Arktíde, sa zimné teploty nad 63. severnou rovnobežkou za posledných 50 rokov zvýšili v priemere o 2 až 5 stupňov Celzia a mohli by sa zvýšiť o ďalších 10 stupňov. Tento nárast má dramatický vplyv na voľne žijúce živočíchy, životné prostredie a kultúru v Arktíde. V rozhovore pre projekt Arctic I.C.C.E. lovec zo Savissaviku Simon Eliason povedal, že lovci trávia viac času vo fjordoch (namiesto na morskom ľade), pretože je menej morského ľadu, na ktorom môžu loviť tulene, mrože a ľadové medvede. Povedal tiež, že lovci, ktorí v zime chytajú tulene do sietí pod ľadom, musia tieto siete vytiahnuť do niekoľkých hodín po ulovení zvieraťa. Červy a parazity, ktoré lovci nikdy predtým nevideli, rýchlo zamorujú a ničia mŕtvoly, ak sa nechajú dlho vo vode. Eliassen hovorí, že sa domnieva, že parazity sa s teplejšou vodou presunuli na sever.
Ohrozenie tradičných zručností.
Tradičná kultúra Thule je napokon ohrozená rozvojom a rastúcou ekonomikou založenou na peňažných prostriedkoch. Dokonca aj tie najmenšie osady v severozápadnom Grónsku majú dnes elektrinu, aj keď len malé zásoby elektriny poháňané dieselovými generátormi. Mať elektrinu, ako aj muníciu, lovecké pušky a iné výrobky kupované v obchodoch znamená, že aspoň jeden člen každej rodiny musí mať platené zamestnanie. Vo väčšine prípadov je týmto členom žena - manželka, dcéra alebo matka. Práca žien umožňuje mužom pokračovať v love na plný úväzok. Jedným z dôsledkov tejto deľby práce je však to, že ženy v Thule strácajú svoje znalosti tradičných zručností rýchlejšie ako muži. K týmto zručnostiam patrí šúpanie, ošetrovanie a šitie koží.