Stromárka bielohlavá

Stromárka bielohlavá (iné názvy: stromárka bielohrdlá, kačica vdova, stromárka vdovská, kačica bielochrbtá; lat. "Dendrocygna viduata") je malý predstaviteľ zúbkozobcov z čeľade kačicovitých. Žije a hniezdi na území subsaharskej Afriky a väčšej časti Južnej Ameriky.
Taxonómia.
Druh popísal v roku 1766 Carl Linné v kolumbijskej Cartagene pod názvom "Anas viduata".
Opis.
Ako všetky stromárky má aj stromárka bielohlavá dlhý krk a končatiny, čo jej dáva vzhľad podobný husiemu.
Od ostatných stromárok rodu Dendrocygna je ľahko rozoznateľná vďaka sfarbeniu hlavy, ktoré je čierno-biele, pričom čierna je zadná časť a biela je lícna a frontálna časť hlavy. Krk je taktiež v zadnej časti čierny. Sfarbenie tela je prevažne orieškovo hnedé s čierným chvostom a perami na letkách. Oči sú hnedé a zobák je čierny. Neoperená čiasť nôh je modrá s čiernymi znakmi. Samice sú sfarbené rovnako ako samci, len na prednej časti hlavy a na krku majú aj hrdzavo sfarbené znaky.
Hlas.
Hlasový prejav je trojslabikový hvízdavý zvuk trvajúci 1,5 – 2 sekundy.
Výskyt.
Vyskytuje sa vo veľkej časti subsaharskej Afriky, vrátane Madagaskaru a obýva aj väčšiu časť územia Južnej Ameriky. Výskyt čiastočne zasahuje aj na územie Strednej Ameriky.
Na území Strednej a Južnej Ameriky výskyt siaha od Kostariky na severe cez územie severnej a východnej Kolumbie a na východe cez Guayanu až po územie severnej Argentíny a Uruguaje na juhu.
V Afrike sa vyskytuje v jej subsaharskej časti od Mauritánie, Senegalu a Eritrey na severe až po južné časti Južnej Afriky na juhu. Najrozšírenejšie sú v Afrike na území Zimbabwe, Mozambiku, severnej Namíbie, východnej Botswany a vo východnej časti Južnej Afriky. Mimo kontinentálnej Afriky obýva aj Madagaskar a Komory.
Biotop.
Vyskytuje sa na rôznych typoch území s vodnými plochami pričom preferuje sladkovodné biotopy. Zvyčajne ide o rôzne močiare a jazerá, zarastené vodné plochy ale aj ryžové polia.
Spôsob života.
Stromárka bielohlavá nie je teritoriálna.
Často lokálne migruje v závislosti od dostupnosti vodných plôch a potravy.
Obvykle sa vyskytuje v skupinách, ktoré čítajú desiatky až stovky jedincov. Často sa zdržujú v spoločnosti stromárky hrdzavej. 
Vytvárajú trvalé monogamné páry.
Lietajú prevažne v noci, kedy prebieha aj kŕmenie.
Ačkoľvek má dlhý krk a nohy, narozdieľ od ostatných stromových kačiek, netrávi veľa času na stromoch a preferuje zem v čom sa podobá skôr husám, alebo klasickým kačiciam. Preferuje predovšetkým piesočné brehy u vodných plôch.
Hniezdenie.
Hniezdenie sa začína začiatkom obdobia dažďov, pričom najviac vajec je znášaných v období najväčšej kumulácie zrážok. Toto sa môže v rôznych miestach výkytu líšiť a tak napríklad vo Venezuele hniezdenie prebieha od júla do septembra a napríklad v Etiópii od júla do októbra. K hniezdeniu dochádza v nestálych kolóniách. Hniezdo býva postavené vo vysokej tráve, alebo tŕstí a na výstavbu používajú stromárky okolitú vegetáciu.
Samica znáša 4 – 13 (16) vajec. Na vajciach sedia obaja rodičia. Mladé jedince sa liahnu po 26 – 28 dňoch a operia sa približne po 8 týždňoch od vyliahnutia.
Potrava.
Potrava je rôznorodá a zahŕňa rôzne druhy vegetácie a semien, ale konzumuje aj vodných bezobratlých. Potravu konzumuje prevažne v noci, pričom sa za ňou potápa.
Ohrozenie a ochrana.
Podľa klasifikácie IUCN patrí k najmenej ohrozeným taxónom. Je hojne rozšírená na celom území výskytu a jej populácia je považovaná za stúpajúcu.
Interakcie s človekom.
V oblastiach výskytu s vysokou koncentráciou tohto druhu môže dochádzať k poškodzovaniu poľnohospodárskych plodín.