burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Euchroit

Euchroit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky trihydrát zásaditého arzeničnanu meďnatého - Cu2(AsO4)(OH)·3H2O.
Charakteristika.
Euchroit vytvára drobné svetlozelené kryštáliky v puklinách kremeňa a na limonitizovaných kremitých sľudnatých bridliciach. Často sa vyskytuje spolu s olivenitom, ktorý v ňom zvykne vytvárať drobné uzavreniny, alebo býva narastený voľne vedľa euchroitu. Vyskytuje sa aj v podobe kryštalických povlakov a kôr na hornine. Má zelený až modrozelený vryp a sklený lesk. Je to priehľadný až priesvitný minerál.
Vznik.
Vzniká rozkladom chalkopyritu a tetraedritu v prostredí bohatom na As. Na Slovensku sa vyskytuje na ložisku medených rúd Svätoduška v Ľubietovej, odkiaľ pochádza aj prvoopis - tzn. typová lokalita. Nachádza sa ešte aj na lokalite Poniky-Farbište.
Poznávanie.
Farba euchroitu je smaragdovozelená, zreteľne odlišná od iných sekundárnych minerálov medi na tejto lokalite.
Evansit

Evansit je amorfný minerál, chemicky hydratovaný zásaditý fosforečnan hlinitý - Al3(PO4)(OH)6·6H2O. Prvýkrát bol objavený a popísaný v lokalite Železník, je pomenovaný podľa svojho objaviteľa.
Charakteristika.
Evansit je vzácny minerál obličkového tvaru, bez kryštalickej formy. Farba je biela, žltá, zelená a modrá. Lesk je sklený.
Vznik.
Vyskytuje sa v zóne zvetrávania karbonátov, ktoré sú miestami prekremenené a limonitizované. Vzhľadom na to, že ložisko Železník, je už vyťažené, je znížený predpoklad nových nálezov tohto vzácneho minerálu na tomto ložisku.
Hyperstén

Hyperstén je názov člena série ortopyroxénov s koncovými členmi enstatit - MgSiO3 a ferosilit - FeSiO3.
Charakteristika.
Tento pyroxénový minerál vytvára zriedkavo prizmatické kryštály a väčšinou máva celistvý alebo tabuľkovitý habitus. Býva hnedastozelený alebo čierny; vryp má hnedastosivý. Hyperstén je priesvitný až nepriehľadný a vyznačuje sa polokovovým leskom.
Vznik.
Vzniká tak v ultrabázických, ako aj v bázických vyvretých horninách.
Poznávanie.
Hyperstén je taviteľný a môže prejavovať zmenu farieb.
Výskyty na Slovensku.
Prenčov (pri: Banská Štiavnica),
drobné výskyty výrastlíc v andezitoch Štiavnických vrchov.
Halloyzit

Halloyzit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky zásaditý kremičitan hlinitý – Al2Si2O5(OH)4.
Charakteristika.
Minerály kaolinitovej skupiny, do ktorej patria kaolinit, nakrit, halloyzit a ďalšie tvoria veľmi malé pseudohexagonálne lupienky a šupinky. Môžu sa vyskytovať v podobu celistvých, zemitých alebo ílovitých agregátov. Farba sa mení od bielej a bezfarebnej po žltkastú, červenkastú alebo modrastú; vryp je biely. Minerály kaolinitovej skupiny bývajú priehľadné až priesvitné a vyznačujú sa perleťovým až matným alebo zemitým leskom.
Kryštalografia.
Halloyzit sa vyskytuje vo viacerých polytypoch.
Vznik.
Tvoria sa premenou živcov a iných kremičitanov bohatých na hliník pri zvetrávaní a to najmä vo vlhkých oblastiach. Vo väčšom meradle vznikajú pri prenikaní hydrotermálnych roztokov cez horniny. Granity sa môžu zmeniť až na nespevnenú masu, ktorú tvorí najmä kremeň, sľuda a kaolinický íl.
Poznávanie.
Kaolinitové minerály sú vo vlhkom stave plastické a pri zohrievaní v uzatvorenej skúmavke strácajú vodu. Na určenie jednotlivých minerálov skupiny kaolinitu sú potrebné špeciálne optické metódy.
Výskyty na Slovensku.
Michalovce-Biela hora, Machulince, Červenica, Kalinovo, Kremnica, Krškany, Lúčky, Podhoroď, Poltár, Poruba pod Vihorlatom.
Halotrichit

Halotrichit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky hydratovaný síran hlinito-železnatý – FeAl2(SO4)4·22H2O.
Charakteristika.
Halotrichit sa najčastejšie vyskytuje vo forme vlasovitých, vláknitých alebo ihličkovitých kryštálov. Býva bezfarebný, biely, žltý, zelenkastý, hnedý. Vryp halotrichitu je biely. Je to neštiepny minerál so skleným leskom.
Vznik.
Vzniká ako produkt zvetrávania pyritu na rudných žilách, na uhoľných haldách, v sedimentárnych horninách s obsahom pyritu.
Poznávanie.
Halotrichit je rozpustný vo vode.
Výskyty na Slovensku.
Červenica (Dubník), Nová Baňa, Smolník, vzniká druhotne rozkladom pyritu na uhoľných slojoch, ojedinele aj rozkladom biogénneho pyritu vo flyši (Oravské a Kysucké Beskydy, Oravská Magura a i.)
Hauerit

Hauerit je minerál kryštalizujúci v kubickej sústave, chemicky sulfid manganičitý - MnS2.
Charakteristika.
Tento minerál sa vyskytuje v podobe oktaédrických až kubooktaédrických kryštálov. Vyskytuje sa aj v podobe celistvých alebo zrnitých agregátov. Má červenohnedú až hnedú alebo čiernu farbu a hnedý vryp. Je nepriehľadný a na čerstvom lome má kovový lesk.
Vznik.
Na Slovensku sa našiel na nálezisku Vígľašská Huta-Kalinka, kde vznikol ako produkt nízkotermálnej sopečnej činnosti na solfatárovom ložisku síry.
Poznávanie.
Je rozpustný v kyseline chlorovodíkovej.
Hematit

Hematit alebo krveľ je minerál kryštalizujúci v trigonálnej sústave, chemicky takmer čistý oxid železitý – Fe2O3. Vzniká dehydratáciou limonitu pri metamorfóze usadených železných ložísk, pneumatolyticky alebo hydrotermálne.
Charakteristika.
Kryštály hematitu bývajú tabuľkovité alebo romboédrické, niekedy však aj pyramidálne alebo prizmatické. Tabuľkovité kryštály môžu vytvárať ružice. Okrem kryštálovej podoby môže mať hematit celistvý, kompaktný, stĺpcovitý alebo obličkovitý, hroznovitý habitus. Obličkovitá forma hematitu sa označuje ako oolitická ruda. Jeho farba sa mení od hnedastej, jasnočervenej, krvavočervenej až po oceľovosivú a železnočiernu. Vryp má hnedočervený. Je to nepriehľadný minerál s kovovým až matným leskom.
Vznik.
Vyskytuje sa hlavne ako hydrotermálny aj metasomatický minerál.
Poznávanie.
Hematit sa stáva pri zohrievaní magnetický.
Výskyty na Slovensku.
Bežný hydrotermálny minerál v:
Ekonomický význam.
Hematit je dôležitá ruda železa, obsahuje až 65 % železa.
Hyalit

Hyalit (sklený opál) je zriedkavá, bezfarebná modifikácia opálu. Na Slovensku sa vyskytuje v andezitových tufových vrstvách Štiavnických vrchov a Poľany.
Hydroxylapatit

Hydroxylapatit je minerál kryštalizujúci v hexagonálnej sústave, chemicky zásaditý fosforečnana vápenatý - Ca5(PO4)3(OH). Patrí do skupiny apatitu.
Charakteristika.
Je to priehľadný až priesvitný nerast so skleným až smolným leskom, bezfarebný, prípadne bielej, žltej, zelelnej, hnedej farby s bielym vrypom.
Vznik.
Hydroxylapatit je častý akcesorický minerál vyvretých hornín
Chryzotil

Chryzotil je názov skupiny silikátových minerálov (klinochryzotil, ortochryzotil a parachryzotil) so vzorcom Mg3Si2O5(OH)4 vláknitého (táto odroda sa nazýva azbest) alebo masívneho vzhľadu, patriaceho do skupiny serpentínu. Chryzotil býva sivý, zelený, žltý alebo hnedý s hodvábnym až mastným leskom. Vzniká v serpentinitoch pri premene ultrabázických hornín.
Na Slovensku sa vyskytuje v Brezničke, Dobšinej, Jaklovciach a Rudníku.
Chabazit

Chabazit je všeobecný názov pre trigonálne zeolity všeobecného zloženia (Ca,Na,K,Mg,Sr)2[Al2Si4O12]2·12H2O.
Do skupiny chabazitu patria nasledovné minerály:
Charakteristika.
Chabazit vytvára pseudokubické, romboédrické kryštály, ktoré bývajú často zdvojčatené. Môže byť biely, žltkastý, ružovkastý, červenkastý alebo bezfarebný; vryp má bezfarebný. Je to priehľadný až priesvitný minerál so skleným leskom.
Vznik.
Tvorí sa v dutinách čadičových láv a v niektorých vápencoch spolu s mnohými ďalšími zeolitmi, napr. s harmotómom, phillipsitom, heulanditom a skolecitom, ale aj s kremeňom a kalcitom. Okrem toho sa vyskytuje v niektorých premenených horninách (v rulách). Tvorí sa v okolí horúcich prameňov v podobe kôr usadených z horúcich roztokov.
Poznávanie.
Uvoľňuje sa pri zohrievaní v uzatvorenej skúmavke vodu. Typický je romboédrickými a pseudokubickými kryštálmi. Od podobného kalcitu ho možno rozlíšiť podľa horšej štiepateľnosti a tým že nešumí v HCl.
V polarizačnom mikroskope má nízke interferenčné farby a nízky reliéf. Pri skrížených nikoloch má hnedasté interferenčné farby.
Výskyty na Slovensku.
Väčšinou v bazaltoch neogénnych vulkanitov: Fintice (pri Prešove), Kalinka (pri Vígľašskej hute, okres Zvolen), Nová Baňa (pri Žiari nad Hronom), Prenčov (pri Banskej Štiavnici), Pukanec (pri Banskej Štiavnica, okres Levice), Šiatorská Bukovinka (pri Fiľakove, okres Lučenec), Tisovec (pri Rimavskej Sobote, okres Rimavská Sobota), Maglovec (pri Prešove, okres Prešov). Známy aj v dutinách granitoidov v Tatrách.
Chalkantit

Chalkantit je minerál kryštalizujúci v triklinickej sústave, chemicky pentahydrát síranu meďnatého - CuSO4·5H2O.
Charakteristika.
Chalkantit vytvára krátke prizmatické alebo hrubé tabuľkovité kryštály. Tento minerál však môže mať aj nátekovitý, vláknitý, celistvý, alebo zrnitý habitus; niekedy sa vyskytuje v podobe povlakov. Má modrú, tmavomodrú, zelenomodrú alebo zelenkastú farbu a bezfarebný vryp. Je to priehľadný až priesvitný minerál so skleným až mastným leskom.
Vznik.
Vzniká v oxidačných zónach žíl sulfidov medi. Oxidáciu spôsobuje zvyčajne dážďová voda. Na rudné žily však môžu pôsobiť aj hydrotermálne roztoky prenikajúce pod tlakom z hĺbky. Keď voda presakuje cez banské chodby a šachty, chalkantit kryštalizuje v podobe povlakov alebo stalaktitov na stropoch a podperách.
Poznávanie.
Chalkantit sa rozpúšťa vo vode. Ak sa zohrieva v uzatvorenej skúmavke, uvoľňuje vodu. Jeho identifikáciu uľahčuje výrazná kovová chuť. Je jedovatý!
Výskyty na Slovensku.
Banská Štiavnica, Hodruša-Hámre, Kremnica, Nandraž, Smolník, Špania Dolina.
Chalkofylit

Chalkofylit je minerál kryštalizujúci v trigonálnej sústave, chemicky zložitý zásaditý arzeničnan-síran hlinito-meďnatý - Cu18Al2(AsO4)4(SO4)3(OH)24·36H2O.
Charakteristika.
Chalkofylit sa vyskytuje vo forme tenkotabuľkovitých kryštálikov v drúzach, prípadne tvorí lupeňovité agregáty. Je to priehľadný až priesvitný minerál so skleným až perleťovým leskom. Vryp má svetlozelený.
Vznik.
Vzniká ako produkt zvetrávania na ložiskách medených rúd, vyskytuje sa spolu s inými sekundárnymi minerálmi ako malachit, azurit ai.
Poznávanie.
Svetlozelená farba, viditeľné kryštáliky.
Chalkopyrit

Chalkopyrit je minerál kryštalizujúci v tetragonálnej sústave, chemicky sulfid meďnato-železnatý – CuFeS2. Najbežnejší zdroj medi.
Charakteristika.
Chalkopyrit vytvára pseudotetraédrické kryštály s ryhovanými a zväčša aj so zdvojčatenými plochami. Tento minerál však môže mať aj kompaktný, celistvý alebo obličkovitý habitus. Má mosadznožlté sfarbenie často s nábehovými farbami, a zelenočierny vryp. Je to nepriehľadný minerál s kovovým leskom.
Vznik.
Tento minerál patrí k najdôležitejším medeným rudám. Vzniká na rudných ložiskách sírnikov, prevažne na hydrotermálnych žilách. Vyskytuje sa často s pyritom, galenitom, tetraedritom, kremeňom aj kalcitom. Vyskytuje sa aj na sekundárne premenených medených ložiskách.
Poznávanie.
Chalkopyrit sa rozpúšťa v kyseline dusičnej a plameň sfarbuje do žltozelena.
Výskyt.
Tvorí súčasť medenno porfýrových ložísk.
Lokality.
Na Slovensku.
Bežný hydrotermálny minerál. Banská Štiavnica (nádherné kryštály), Špania Dolina, Ľubietová, Smolník, Mlynky (Slovenské rudohorie), Malužiná (Nízke Tatry), a veľa menších výskytov na hydrotermálnych žilách v jadrových pohoriach neovulkanitoch a Slovenskom rudohorí.
Ekonomický význam.
Chalkopyrit predstavuje najvýznamnejší zdroj medi.
Skupina chloritu

Skupina chloritu je minerálna skupina triklinických, prípadne monoklinických vrstevnatých kremičitanov (fylosilikátov) všeobecného vzorca A5−6T4O10Z8, kde:
Charakteristika.
Chlority len zriedkavo vytvárajú drobné kryštáliky, najčastejšie sa vyskytujú vo forme jemnošupinkovitej masy, celistvé alebo rozptýlené v horninách. Majú prevažne tmavozelenú farbu, perleťový lesk a svetlozelený vryp. Vznikajú hlavne v premenených horninách, zriedkavejšie vo vulkanitoch a rudných žilách, ako mandľovité výplne v melafýroch. Častý je ich výskyt spolu s kremeňom.
Minerály skupiny chloritu.
Do tejto minerálnej skupiny patria nasledovné minerály:
Chryzokol

Chryzokol je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky zásaditý kremičitan medi a hliníka – (Cu,Al)2H2Si2O5(OH)4·nH2O.
Charakteristika.
Tento minerál vytvára mikroskopické ihlicovité kryštály, ktoré sa nachádzajú v lúčovite usporiadaných zhlukoch, niekedy v masívnych agregátoch. Vyskytuje sa aj v celistvej, zemitej, kryptokryštalickej alebo hroznovitej podobe. Býva zelený, modrý a modrozelený. Ak sú v ňom nečistoty môže byť hnedý až takmer čierny. Vryp má biely. Je to priesvitný až nepriehľadný minerál so skleným až zemitým leskom. 
Vznik.
Tvorí sa v alterovaných častiach ložísk sulfidov medi. Nachádza sa tu hlavne spolu s azuritom, malachitom.
Poznávanie.
Chryzokol sa rozpúšťa v kyseline chlorovodíkovej.
Výskyty na Slovensku.
Betliar (okres Rožňava), Košice (ložisko Bankov, okres Košice I), Ľubietová (okres Banská Bystrica), Poniky (ložisko Drienok, okres Banská Bystrica), Špania Dolina (okres Banská Bystrica).
Žezlovitý kremeň

Žezlovitý, alebo holubníkový kremeň je odroda kremeňa, vyznačujúca sa charakteristickým tvarom kryštálov. Kryštály sú zrastené pozdĺž osi Z tak, že konečný útvar pripomína holubník, alebo žezlo (väčší kryštál býva narastený na menšom, príp. opačne).
Táto odroda sa zvyčajne vyskytuje v premenených kremencoch - kvarcitoch. 
Výskyty na Slovensku.
Žezlovitý kremeň je špecifickým minerálom Banskej Štiavnice, vyskytuje sa prevažne v kvarcitoch v okolí vrchu Šobov severne od mesta.
Jamesonit

Jamesonit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky komplexná sulfosoľ olova a železa – Pb4FeSb6S14.
Charakteristika.
Jamesonit vytvára ihlicovité kryštály, no môže mať celistvú až plstnatú podobu. Jeho farba a vryp sú tmavosivé. Jamesonit patrí k nepriehľadným minerálom a vyznačuje sa skleným leskom.
Vznik.
Tvorí sa na hydrotermálnych žilách, spolu s ďalšími sulfidmi antimónu, olova a železa.
Poznávanie.
Je rozpustný v kyseline chlorovodíkovej, na rozdiel od antimonitu sa horšie taví.
Výskyty na Slovensku.
Banská Štiavnica, Betliar, Brezno, Dobšiná, Dolná Lehota, Dúbrava, Hodruša-Hámre, Jasenie, Medzev (Fichtenhubel), 
Medzibrod, Nižná Slaná, Poproč, Rožňava, Slovinky (Ostrý vrch – ložisko), Štós (Predné Porče ložisko), Zlatá Idka.
Jaspis

Jaspis je nepriehľadná odroda chalcedónu (SiO2).
Vlastnosti.
Jeho farba je veľmi premenlivá. Môže byť červený, zelený, hnedý aj čierny. Vryp má biely. Býva nepriehľadný, so skleným až matným leskom.
Vznik.
Vzniká v dutinách hornín rozličných typov, najmä v lávach. Veľká časť chalcedónu sa tvorí pri relatívne nízkych teplotách kryštalizáciou roztokov bohatých na oxid kremičitý. Môže však vznikať aj ako produkt dehydratácie opálu.
Poznávanie.
Chalcedón a teda aj jaspis má podobné vlastnosti ako opál, od ktorého sa predovšetkým odlišuje vyššou hustotou.
Výskyty na Slovensku.
Pomerne zriedkavý minerál. Sklené Teplice (lom asi 2 km za obcou pri ceste do Banskej Štiavnice),no jeho najväčší výskyt je priamo v Banskej Štiavnici v okolí už nečinnej,vyhasnutej sopky Kalvárie.
Kaolinit

Kaolinit je minerál kryštalizujúci v triklinickej sústave, chemicky zásaditý kremičitan hlinitý - Al2Si2O5(OH)4. Kaolinit vytvára horninu nazývanú kaolín.
Charakteristika.
Minerály tejto skupiny, do ktorej patria kaolinit, nakrit, halloyzit a ďalšie, tvoria veľmi malé pseudohexagonálne lupienky a šupinky. Môžu sa vyskytovať v podobe celistvých, zemitých alebo ílovitých agregátov. Farba sa mení od bielej a bezfarebnej po žltkastú, červenkastú alebo modrastú; vryp je biely. Minerály kaolinitovej skupiny bývajú priehľadné až priesvitné a vyznačujú sa perleťovým až matným alebo zemitým leskom. 
Vznik.
Tvoria sa premenou živcov a iných kremičitanov bohatých na hliník pri zvetrávaní, a to najmä vo vlhkých oblastiach. Vo väčšom meradle vznikajú pri prenikaní hydrotermálnych roztokov cez horniny, vzniknutá hornina sa nazýva kaolín. Granity sa môžu zmeniť až na nespevnenú masu, ktorú tvorí najmä kremeň, sľuda a kaolinitický íl.
Poznávanie.
Kaolinitové minerály sú vo vlhkom stave plastické a pri zohrievaní v uzatvorenej skúmavke strácajú vodu. Na určenie jednotlivých minerálov skupiny kaolinitu sú potrebné špeciálne optické metódy.
Lokality.
Výskyty na Slovensku.
Je súčasťou kaolínov tzv. poltárskej formácie v Lučenskej a Žiarskej kotline. V oblasti Poltára a Rudníka sa aj ťaží. Ďalšie lokality: Markušovce, Pinciná, Sitnianska Lehôtka, Dolné Breziny, Banská Štiavnica.
Kermezit

Kermezit je minerál kryštalizujúci v triklinickej sústave, chemicky oxid-sulfid antimonitý – Sb2OS2.
Charakteristika.
Kermezit sa vyskytuje prevažne vo forme vlasovitých, ihlicovitých kryštálov. Vytvára aj lúčovité agregáty, častý je aj kermezit vo forme práškovitého povlaku na ihliciach antimonitu. Farba je višňovočervená až purpurovočervená. Vryp je višňovočervený až hnedočervený. Je to priesvitný minerál s diamantovým leskom.
Vznik.
Vyskytuje sa ako produkt rozkladu antimonitu na rudných žilách.
Poznávanie.
Je to ohybný minerál s pomerne vysokou hustotou.
Výskyty na Slovensku.
Dúbrava (okres Liptovský Mikuláš), Jasenie (pri: Brezno, okres Banská Bystrica), Kremnica (okres Žiar nad Hronom), 
Kuchyňa (Pernek, okres Malacky), Medzibrod (Banská Bystrica, okres Banská Bystrica), Partizánska Ľupča (ložisko Magurka, okres Liptovský Mikuláš), Chyžné (okres Revúca), Pernek (okres Malacky), Pezinok (pri: Bratislava), Poproč (Moldava nad Bodvou, okres Košice-vidiek).
Klinoklas

Klinoklas je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky zásaditý arzeničnan meďnatý - Cu3AsO4(OH)3.
Charakteristika.
Klinoklas vytvára predĺžené alebo tabuľkovité kryštály, ktoré môžu mať kosoštvorcový tvar; v takom prípade hovoríme o pseudoromboédrických kryštáloch. Kryštály sa vyskytujú buď osamotene alebo v podobe ružicovitých agregátov. Tento minerál má tmavú, zelenomodrú zelenočiernu farbu a modrozelený vryp. Je to priehľadný až priesvitný minerál, ktorý má na kryštálových plochách sklený lesk a na štiepnych plochách perleťový lesk.
Vznik.
Tvorí sa ako sekundárny minerál v oxidačnej zóne ložísk sulfidov medi tak na povrchu ako aj pod zemským povrchom. Klinoklas sa často vyskytuje s olivenitom, členom toho istého radu minerálov.
Poznávanie.
Klinoklas sa rozpúšťa v kyselinách a pri jeho zohrievaní cítiť cesnakový zápach.
Fuchsit

Fuchsit je zeleno sfarbená odroda muskovitu. Farebnosť získava prímesou chrómu. Len zriedkavo vytvára väčšie kryštály, väčšinou je drobnolupenitý. Vyskytuje sa spolu s inými minerálmi, často tvorí prímes v kremeni a sfarbuje ho do zelena.
Fassait

Fassait je odroda augitu s nižším obsahom železa. Má hnedozelenú až čiernu farbu, biely až sivý vryp. Vyskytuje sa v puklinách metamorfovaných hornín a v sopečných vyvreninách.
Na Slovensku sa ojedinele vyskytuje v dolinke Uškrtová v Kohútove pri Hodruši-Hámroch v Štiavnických vrchoch.
Fe-dolomit-ankerit

Fe-dolomit-ankerit je zmes ankeritu a dolomitu. Vyskytuje sa v podobe hrubokryštalických agregátov a žilných výplní (napr. na ložisku Magurka v Nízkych Tatrách). Na povrchu často zvetráva a sfarbuje sa limonitom do hneda.
Ferberit

Ferberit je minerál kryštalizujúci v tetragonálnej sústave, chemicky wolfráman železnatý - FeWO4. Je to železnatý koncový člen rady ferberit - hübnerit.
Charakteristika.
Ferberit je čierny nepriehľadný minerál s polokovovým leskom a hnedočiernym vrypom. Vyskytuje sa vo forme tenkých tabuľkových, až čepeľovitých kryštálov.
Vznik.
Je to častý minerál vysokoteplotných hydrotermálnych roztokov, greisenov a granitových pegmatitov. Ako sprievodné minerály sa spolu s ferberitom vyskytujú scheelit, topás, markazit, pyrit, hematit a živce.
Výskyt.
Vyskytuje sa väčšinou na rudných žilách, buď vo forme samostatných kryštálov ak ryštalických drúz, alebo ako výplň dutín. Nakoľko je pomerne dobre odolný voči zvetrávaniu, vyskytuje sa tiež v náplavoch. 
Lokality.
Vyskytuje sa v Španielsku, Portugalsku, Anglicku, Peru. Väčšie kryštály sa nachádzajú v Nemecku, Francúzsku, USA (Colorado, Idaho, Nové Mexiko, Kalifornia), Číne, Ugande a Južnej Kórei.
Ekonomický význam.
V prípade väčších akumulácií sa ťaží ako ruda volfrámu.
Ferrimolybdit

Ferrimolybdit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky oktahydrát molybdénanu železitého - Fe2(MoO4)3·8H2O.
Charakteristika.
Vytvára vláknité alebo šupinkovité masy sírovožltej farby. Je dobre štiepateľný, lom ferimolybditu je nerovný, bez lesku.
Vznik.
Vzniká ako druhotný produkt pri rozklade molybdenitu. Vyskytuje sa v oxidačných zónach ložísk.
Poznávanie.
Veľmi zriedkavý, výrazné žlté sfarbenie.
Fluorit

Fluorit je minerál kryštalizujúci v kubickej sústave, chemicky fluorid vápenatý - CaF2.
Charakteristika.
Kryštály bývajú kockové, oktaedrické, často zdvojčatené. Môže mať aj celistvý alebo zrnitý habitus. Vyskytuje sa v mnohých farebných odtieňoch od bezfarebného, cez purpurový, zelený, fialový až po čierny. Je priehľadný až priesvitný minerál so skleným leskom. Vďaka dokonalej oktaedrickej štiepateľnosti vznikajú na rohoch kryštálov trojuholníkové plochy.
Vznik.
Vzniká na hydrotermálnych žilách a v okolí termálnych prameňov. Na Slovensku je vzácny, ale inde patrí medzi pomerne bežné minerály.
Poznávanie.
V ultrafialovom svetle silne fluoreskuje.
Ekonomický význam.
Je to prakticky jediná surovina na získavanie fluóru.
Friedrichit

Friedrichit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky komplexný sulfid (sulfosoľ) olova, medi a bizmutu - Pb5Cu5Bi7S18.
Charakteristika.
Je to zriedkavý minerál. Vyskytuje sa prevažne kusový, masívny spolu s kremeňom. Má sivobielu farbu, kovový lesk. Je to nepriehľadný minerál.
Vznik.
Vzniká na hydrotermálnych rudných žilách spolu s inými minerálmi bizmutu, olova a medi.
Poznávanie.
Charakteristická je jeho sivobiela farba, vyššia tvrdosť, spoluvýskyt s inými sírnymi soľami.
Skupina granátu

Skupina granátu je označenie silikátových minerálov kryštalizujúcich v kubickej sústave všeobecného vzorca X3Y2(SiO4)3, kde:
Granáty vytvárajú dodekaédrické, rombododekaédrické alebo trapezoédrické kryštály. Vyskytujú sa však aj v podobe celistvých, zrnitých alebo kompaktných agregátov. Vyskytujú sa prevažne v premenených horninách (teploty nad 500 °C), ale aj vo vulkanických horninách (v pegmatitoch, andezitoch).
Galenit

Galenit je minerál kryštalizujúci v kubickej sústave, chemicky sulfid olovnatý - PbS.
Charakteristika.
Galenitové kryštály majú tvar kociek, oktaédrov alebo kubokaédrov. Tento hojný rudný minerál sa však vyskytuje aj vo forme zrnitej, vláknitej, prípadne vo forme zrnitej masy. Jeho farba aj vryp sú olovenosivé. je nepriehľadný a má kovový lesk.
Vznik.
Vzniká na hydrotermálnych žilách pri prenikaní horúcich roztokov do vyšších vrstiev zemskej kôry. Môže sa vyskytovať spolu s ďalšími minerálmi, napríklad s kremeňom, kalcitom, chalkopyritom a sfaleritom.
Poznávanie.
Galenit sa rozpúšťa v kyseline chlorovodíkovej, pričom vzniká nepríjemne páchnúci sírovodík.
Výskyty na Slovensku.
Banská Štiavnica, Hodruša-Hámre, Ochtiná, Poniky, Pukanec, Zlatá Baňa.
Ekonomický význam.
Je to najvýznamnejšia ruda olova. Môže sa z neho získavať aj striebro. Kedysi sa používal v jednoduchých rádiách - v takzvaných "kryštálkach", ako usmerňovač.
Stredná odborná škola hotelových služieb a obchodu (Zvolen, Jabloňová 1351)

Stredná odborná škola hotelových služieb a obchodu Zvolen má bohatú minulosť. Jej korene sa spájajú s Učňovskou školou vo Zvolene, ktorá patrí medzi najstaršie školy nielen na Slovensku, ale i na území celého bývalého Uhorska. Prvé zmienky o učňoch vo Zvolene súvisia s prvými zmienkami o remeslách, t. j. v druhej polovici 15. storočia. Nachádza sa na Jabloňovej ulici s číslom 1351.
Dnes navštevuje Združenú strednú školu služieb vyše 980 žiakov v nasledovných odboroch:
Budova školy sa nachádza v krásnom prostredí Borovej hory, kde vám celý Zvolen leží pod nohami. Teoretické vyučovanie je zabezpečované v škole, ktorá má 30 klasických učební a veľa špecializovaných odborných učební, ako napríklad učebne výpočtovej techniky, učebne zriadené špeciálne pre kaderníkov, kozmetičky a krajčírov, jazykové triedy, kuchynku, učebňu pre budúcich čašníkov, recepciu pre hotelierov, dve učebne strojopisu, učebňu Fiktívnej firmy, klubovňu, prednáškové miestnosti. Súčasťou školy je veľký športový areál, dve telocvične a fitnes centrum. 
V blízkosti školy sa nachádza aj Domov mládeže, ktorý poskytuje ubytovanie pre žiakov. 
Stravovanie je zabezpečené v školskej jedálni a škola má aj perfektne zásobený školský bufet. 
Škola zabezpečuje komplexnú výuku žiakov, je vlastníkom prevádzok, kde sa zabezpečuje odborný výcvik žiakov. Všetky prevádzky sú moderne a nadštandardne vybavené a sú prístupné pre verejnosť za výhodné ceny s kvalitnými službami. Študenti majú vytvorené príjemné pracovné prostredie.
Externé odkazy.
web stránka SOŠ hotelových služieb a obchodu Zvolen
Gersdorffit

Gersdorffit je minerál kryštalizujúci v kubickej sústave, chemicky sulfid niklu a arzénu - NiAsS.
Charakteristika.
Gersdorffit sa vyskytuje zrnitý, kusový, vtrúsený alebo vo forme hrubolupenitých agregátov. Je to striebrobiely, oceľovosivý minerál s výrazným kovovým leskom. Je nepriehľadný.
Vznik.
Vzniká na hydrotermálnych žilách v asociácii so sulfidmi, sideritom, kremeňom a inými Ni - Co minerálmi.
Glaukonit

Glaukonit je zložitý zásaditý hlinitokremičitan sodíka, draslíka a železa – (K, Na)(Fe+3,Al, Mg)2(Si, Al)4O10(OH)2 kryštalizujúci v monoklinickej sústave. Aj keď je názov akceptovaný IMA, ide o minerálnu skupinu dioktaédrických sľúd, nie o samostatný minerálny druh. Je totožný so seladonitom.
Charakteristika.
Glaukonit vytvára drobné lištovité kryštály no vyskytuje sa prevažne v podobe nezreteľných guľovitých zrniek. Väčšinou má matnú zelenú farbu. Môže byť aj žltkastozelený alebo modrozelený. Je to priesvitný až nepriehľadný minerál s matným alebo skleným leskom.
Vznik.
Tvorí sa v morských sedimentárnych súvrstviach v mierne redukčných podmienkach pri pomalej sedimentácii. Zvyčajne na plytkom morskom šelfe. V malej miere môže vznikať aj hydrotermálne.
Poznávanie.
Glaukonit uvoľňuje pri zohrievaní vodu.
Výskyty na Slovensku.
Zriedkavo vo vápencoch ako zelenkastá prímes (jadrové pohoria).
Goethit

Goethit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky oxo-hydroxid železitý - FeO(OH).
Charakteristika.
Tento minerál sa najčastejšie vyskytuje v podobe vertikálne ryhovaných prizmatických kryštálov, častejšie však máva celistvý, hroznovitý alebo zemitý habitus. Má hnedočiernu alebo červenkastú až žltkastú farbu, oranžový až hnedastý vryp. Goethit je nepriehľadný. Na kryštálových plochách má diamantový lesk, inak je matný. 
Vznik.
Vzniká oxidáciou rúd bohatých na železo.
Poznávanie.
Goethit prejavuje po zohriatí oxidačné vlastnosti.
Výskyty na Slovensku.
V zvislých krasových jaskyniach (priepasťach) Slovenského krasu, najčastejšie v rôznych výklenkoch stien, sa relatívne hojne vyskytujú sférické útvary goethitu centimetrového rádu (bežne 2-3 cm). Podľa niektorých teórií vznikli v období humídnej (teplejšej, vlhšej) klímy v pôde, resp. v kôrach zvetrávania za účasti vody, humínových kyselín a pravdepodobne aj rôznych mikroorganizmov. V jaskyniach sa ocitli sekundárne, pravdepodobne splavením.
Hurban

Hurban môže byť
Emanuel Lehocký

Emanuel Lehocký (* 4. január 1876, Osuské – † 24. september 1930, Bratislava) bol slovenský sociálnodemokratický politik. Bol jedným zo signatárov Martinskej deklarácie.
Profesionálna kariéra.
Narodil sa v rodine remeselníka Jozefa Lehockého a jeho manželky Anny Lacóovej. Vyučil sa za krajčíra a v roku 1892 odišiel pracovať do Budapešti. V roku 1896 sa vrátil na Slovensko. V roku 1902 sa stal úradníkom nemocenskej pokladnice v Bratislave. Po vzniku ČSR bol členom revolučného Národného zhromaždenia a pracoval ako referent sociálnej spravodlivosti na Ministerstve s plnou mocou pre správu Slovenska. Pôsobil aj ako riaditeľ Robotníckej sociálnej poisťovne a riaditeľ Okresnej nemocenskej poisťovne v Bratislave. 
Politická kariéra.
Počas pobytu v Budapešti vstúpil do do Sociálnodemokratickej strany Uhorska. Po jeho návrate na Slovensko bola v roku 1905 založená Slovenská sociálnodemokratická strana. Emanuel Lehocký bol zvolený za predsedu Výkonného výboru strany. Po nútenom začlenení ústrednej SSDS do Sociálnodemokratickej strany Uhorska bol až do roku 1918 na čele Slovenského výkonného výboru.
Emanuel Lehocký sa podieľal na príprave Deklarácie slovenského národa, ktorá bola vyhlásená 30. októbra 1918 v Martine a bol zvolený za člena Výkonného výboru Slovenskej národnej rady. Po martinskom zhromaždení pripravoval zjazd SSDS, ktorý sa zišiel 25. decembra 1918 v Liptovskom Mikuláši a bola na ňom prijatá deklarácia vernosti Československej republike. Bezprostredne po skončení zjazdu odcestoval spolu s ďalšími 23 delegátmi na XII. zjazd sociálnej demokracie do Prahy. Na tomto zjazde, ktorý sa uskutočnil v decembri 1918 sa zlúčila slovenská a česká sociálna demokracia do jednotnej Československej sociálnodemokratickej strany robotníckej. Emanuel Lehocký sa stal členom jej Ústredného výboru a predsedom Slovenského výkonného výboru. V rokoch 1920 až 1925 vykonával funkciu senátora Národného zhromaždenia.
Novinárska činnosť.
Emanuel Lehocký sa zaslúžil o založenie Slovenských robotníckych novín, ktoré vyšli s finančným prispením českých sociálnych demokratov vo Viedni prvýkrát 1. októbra 1904 ako mesačník. V roku 1906 založil aj druhý mesačník Napred, ktorý sa objavoval vždy medzi dvoma číslami Slovenských robotníckych novín. Obidva mesačníky zanikli roku v 1909, keď namiesto nich začal vychádzať týždenník Robotnícke noviny. Pre svoju novinársku činnosť bol Lehocký niekoľkokrát policajne prenasledovaný a v roku 1907 bol odsúdený na dva mesiace väzenia a pokutu 600 korún.
Emanuel Lehocký je pochovaný na Ondrejskom cintoríne v Bratislave. Martin Rázus o ňom v roku 1934 napísal, že „nebol ani o mak menším národovcom, než ktorýkoľvek z našich najprvších“.
Langit

Langit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky hydratovaný zásaditý síran meďnatý - Cu4SO4(OH)6·2H2O.
Charakteristika.
Tento minerál vytvára krátkoprizmatické, tabuľkovité kryštály, lupenité, vláknité agregáty, krustovité povlaky. Má zelenkastomodrú až modrú farbu a modrozelený vryp. Lesk langitu je sklený. Je priesvitný.
Vznik.
Tvorí sa vo zvetraných alebo zoxidovaných častiach medených a zinkových žíl spolu s medenými minerálmi. Prvýkrát bol opísaný vo Veľkej Británii, grófstve Cornwall v medenej bani "Fowey Consols" v St Austell.
Poznávanie.
Je mäkký, takmer práškovitý, vytvára často recentné povlaky.
Výskyty na Slovensku.
Na Slovensku sú známe výskyty pri osadách Piesky a Richtárová v okolí Španej Doliny (okres Banská Bystrica).
Laumontit

Laumontit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky hydratovaný kremičitan hlinito-vápenatý - CaAl2Si4O12·4H2O. Patrí do skupiny zeolitov.
Charakteristika.
Tento zeolitový minerál vytvára prizmatické kryštály, no môže mať aj celistvý, vláknitý, stĺpcovitý alebo lúčovitý habitus. Býva biely, sivý, hnedastý, ružový alebo žltkastý; vryp má bezfarebný. Je priehľadný až nepriehľadný a vyznačuje sa skleným až perleťovým leskom.
Vznik.
Tvorí sa v dutinách čadičov a iných výlevných hornín.
Poznávanie.
Laumontit sa rozpúšťa v kyseline chlorovodíkovej, pričom rôsolovatie.
Výskyty na Slovensku.
Banská Štiavnica (na svahoch vrchu Paradajs smerom k Štefultovu a Vindšachte v puklinách andezitov drobné kryštáliky), Sklené Teplice (pri: Žiar nad Hronom), Šiatorská Bukovinka (pri: Fiľakovo, Lučenec).
Lepidokrokit

Lepidokrokit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky hydroxid-oxid železitý – γ-FeO(OH).
Charakteristika.
Tento minerál môže vytvárať polokovové tenké tabuľkovité krystály, častejšie sa však vyskytuje v celistvej alebo vláknitej podobe. Má tmavočervenú až hnedočervenú farbu a oranžový vryp. Je to priehľadný minerál s polokovovým leskom.
Vznik.
Vzniká ako sekundárny minerál spolu s goethitom a ďalšími minerálmi tohto typu.
Poznávanie.
Lepidokrokit nadobúda po zahriatí výrazné magnetické vlastnosti. Veľmi pomaly sa rozpúšťa v kyseline chlorovodíkovej a pomerne rýchlo v kyseline dusičnej.
Libethenit

Libethenit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky hydroxofosforečnan meďnatý - Cu2(PO4)(OH).
Prvýkrát bol opísaný v Ľubietovej (nem. názov "Libethen") pri Banskej Bystrici, podľa čoho dostal aj meno. Minerál pomenoval v roku 1823 August Breithaupt.
Charakteristika.
Libethenit sa vyskytuje najčastejšie v podobe drobných zelených až čiernozelených kryštálov, ktoré majú oktaédrom podobný tvar. Býva však aj obličkovitý, guľovitý, radiálnolúčovitý, vláknitý alebo celistvý. Je to priesvitný minerál so skleným alebo mastným leskom.
Vznik.
Vzniká ako sekundárny minerál v oxidačnej zóne medených ložísk. 
Poznávanie.
Na rozdiel od podobného malachitu sa ťažko rozpúšťa v kyseline chlorovodíkovej. Väčšinou sa vyskytuje v podobe drobných kryštálikov, len zriedka nad 1 mm.
Limonit

Limonit je zmes hydratovaných minerálov železa (prevažne goethitu, lepidokroitu, hematitu, maghemitu a jarositu) s približným chemickým vzorcom Fe2O3.nH2O). Známy je aj ako hnedeľ, obsahuje až 50 % železa a prímes fosforu.
Charakteristika.
Limonit je amorfný, to znamená, že nevytvára kryštály. Vyskytuje sa celistvý, v podobe konkrécií ale aj v podobe hroznovitých a lúčovitých agregátov s lúčovitou vláknitou štruktúrou. Často vytvára pseudomorfózy po pyrite a iných mineráloch. Má žltohnedú, žltú, hnedú až takmer čiernu farbu a žltohnedý vryp. Je nepriehľadný s polokovovým, hodvábnym alebo matným leskom. 
Vznik.
Vzniká v oxidačných zónach rúd železa, príp. vo vodnom prostredí a nájsť ho možno aj v rašeliniskách. Vyskytuje sa aj v mnohých horninách ako produkt rozkladu pyritu, hematitu a iných Fe-minerálov.
Poznávanie.
Limonit uvoľňuje pri zahrievaní v banke vodu. Veľmi pomaly sa rozpúšťa v kyselinách.
Výskyty na Slovensku.
Hronec (pri: Brezno, okres Brezno), Krásnohorské Podhradie (pri: Rožňava, okres Rožňava), Medzev (ložisko Baňa Lucia, pri: Košice, okres Košice-okolie), Rožňava (okres Rožňava), Rudňany (okres Spišská Nová Ves), Sirk (ložisko Železník, pri: Jelšava, okres Rožňava), Tri vody (Ľubietová, pri: Banská Bystrica, okres Banská Bystrica).
Valachiho svedectvo

Valachiho svedectvo je film režiséra Terence Younga v hlavnej úlohe s Charlesom Bronsonom ako Joem Valachim. Film vychádza zo skutočných udalostí, je adaptáciou knihy The Valachi Papers.
Löllingit

Löllingit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky arzenid železa – FeAs2.
Charakteristika.
Vyskytuje sa kusový, zrnitý, hľuznatý, vláknitý alebo vytvára krátkostĺpcovité, ihlicovité či steblovité agregáty. Farbu má kovovosivú až cínovobielu. Je to nepriehľadný minerál s kovovým leskom. 
Vznik.
Vzniká na hydrotermálnych žilách spolu s Ni-Co rudami v asociácii s pyrotínom, kobaltínom, gersdorffitom ai.
Poznávanie.
Charakteristická je jeho pomerne vysoká tvrdosť a farba.
Výskyty na Slovensku.
Dobšiná (pri Rožňave, Slovenské rudohorie), Hnilec (Slovenské rudohorie), Pezinok (pri Bratislave, Malé Karpaty).
Malachit

Malachit je minerál, chemicky zásaditý dihydroxid-uhličitan meďnatý - Cu2CO3(OH)2.
Charakteristika.
Tento minerál vytvára len zriedkavo ihlicovité alebo prizmatické kryštály, väčšinou sa vyskytuje vo forme nátekov prípadne máva obličkovitý habitus s vláknitou vrstevnatou štruktúrou. Veľmi často tiež vytvára povlaky. Tento minerál má sýtozelenú farbu a bledozelený vryp. Býva priehľadný až nepriehľadný a jeho kryštálové plochy sa vyznačujú skleným až diamantovým leskom. Vláknité agregáty majú hodvábny lesk.
Vznik.
Vzniká vo zvetraných a oxidačných častiach medených ložísk, často aj s inými sekundárnymi minerálmi, napr. s azuritom.
Poznávanie.
Malachit sa so šumením rozpúšťa v zriedenej kyseline chlorovodíkovej.
Výskyty na Slovensku.
Ľubietová, Medzev (Luciabaňaložisko), Mníšek nad Hnilcom, Poniky (Farbišteložisko), Špania Dolina.
Manganokalcit

Manganokalcit ((Mn,Ca)CO3) je odroda kalcitu so zvýšeným obsahom Mn. Manganokalcit je podobný rodochrozitu. Vytvára klencové, zakrivené kryštály, niekedy guľovité a hroznovité agregáty, vyskytuje sa aj kusový. Farba manganokalcitu je od ružovej cez žltkastú až po takmer bielu. Manganokalcit sa so šumením rozpúšťa v teplej kyseline chlorovodíkovej.
Prvýkrát bol zaznamenaný v Banskej Štiavnici. Manganokalcit sa vyskytuje po celom svete, najmä v Jaskyni mečov, Naica, Chihuahua, Mexiko a v Bulharsku.
Vzniká na hydrotermálnych žilách, v sedimentárnych a premenených mangánových ložiskách.
Markazit

Markazit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky disulfid železnatý - FeS2.
Charakteristika.
Markazit vytvára kryštály mnohorakých tvarov, vrátane tabuľkovitého a pyramidálneho. Tieto kryštály majú väčšinou zaoblené plochy. Zdvojčatením z nich vznikajú kopijovité alebo hrebeňovité agregáty. Môže však mať celistvý, nátekovitý alebo obličkovitý habitus. Vnútorná stavba markazitových hľúz je lúčovitá. V porovnaní s pyritom je jeho farba bledšia, na vzduchu tmavne. Vryp má zelenočierny. Je to nepriehľadný minerál s kovovým leskom.
Vznik.
Vzniká v usadených horninách, z hydrotermálnych roztokov na rudných žilách, častý je výskyt hľúz aj pekne vyvinutých kryštálov v uhlí.
Poznávanie.
Markazit sa na vzduchu pomerne rýchlo rozkladá, čím sa líši od pyritu, ktorý je aj napriek rovnakému chemickému zloženiu stálejší. Slabo sa rozpúšťa v kyseline dusičnej.
Výskyty na Slovensku.
Banská Štiavnica (Štiavnické vrchy), Prievidza, Handlová, Ortúty (Kremnické vrchy, pri Banskej Bystrici) a viacero drobných hydrotermálnych výskytov.
Marmarošský diamant

Marmarošský diamant (SiO2) je minerál, idiomorfná, čistá, priehľadná odroda kremeňa, presnejšie krištáľu. Vyskytuje sa samostatne (príp. s kalcitom, alebo žilným kremeňom) v puklinách hornín paleogénu vonkajších Karpát, kde vznikol kryštalizáciou z hydrotermálnych roztokov.
Charakteristika.
Kryštálový habitus marmarošských diamantov predstavuje kombináciu hexagonálnych priziem, romboédrov a trigonálnych pyramíd. Dipyramidálne krištáľové kremene prejavujú výbornú reflexiu, ktorá spôsobuje ich makroskopickú podobnosť s pravými diamantami. To spôsobilo jeho názov „marmarošské diamanty“. Veľmi charakteristický rys Marmarošských diamantov je prítomnosť fluidných inklúzií. Inklúzie obsahujú rôzne bitúmeny, iné minerály (smithsonit) či plynné uzavreniny (napr. metán).
Výskyt.
Typová lokalita tejto variety je severné Rumunsko, oblasť Marmaroš. Marmarošský diamant sa vyskytuje po celom karpatskom oblúku: na Slovensku, v Poľsku (Lapsze Nizne, Podhale, Rabka), na Ukrajine (v okolí: Kobyletska Poljana, Rakhiv, Pidpolozzya. Nižnije Vorota, Mižgirja Volovets´ a Bychkiv)a v Rumunsku (Ojdula Oituz a Bocicoiu Mare). Marmarošský diamant sa vyskytuje vo flyšových sedimentoch (Ulič, Dara), vápencoch (Borinka), mramore (Carrara), dolomitoch (Herkimer). Dnes sú vo svete známe najmä pod názvom herkimerské diamanty, podľa lokality Herkimer v USA. Kremenné “diamanty” boli nájdené na mnohých miestach na svete. Kryštály obojstranne ukončeného kremeňa boli pomenované podľa miesta, kde boli nájdené. Krajiny, v ktorých sa nachádza tento typ kremeňa majú na “diamanty” samostatné pomenovania, napr.: 
Výskyty na Slovensku.
Sú známe z paleogénnych hornín Vonkajších Karpát v Starinej, Uliči a Veľkom Lipníku ale inde napr. v Borinke.
Využitie.
Krištále sa využívajú v šperkárstve. Ich hodnota je variabilná. Závisí od čistoty, a morfológie daného jedinca, ale pokiaľ jedinec obsahuje vhodné inklúzie a estetické zrasty jeho hodnota môže byť 5-krát väčšia ako jedinca tej istej veľkosti, úplne čistého a neporušeného.
Ferdinand Porsche

Ferdinand Porsche (* 3. september 1875, Vratislavice nad Nisou, Rakúsko-Uhorsko – † 30. január 1951, Stuttgart, Západné Nemecko) bol rakúsko-česko-nemecký automobilový konštruktér a zakladateľ spoločnosti Porsche AG. 
Navrhol prvý automobil firmy Volkswagen, Volkswagen Chrobák. Pri návrhu vychádzal z jestvujúceho prototypu "„autá pre masy“" konštruktéra Hansa Ledwinky, hlavného konštruktéra automobilky Tatra (po rokoch došlo k mimosúdnemu vyrovnaniu medzi VW a pánom Ledwinkom). V roku 1931 založil spoločnosť Dr. Ing. h.c. F. Porsche AG. Za obdobia nacistického Nemecka spolupracoval s Hitlerom, podieľal sa na návrhoch tankov Tiger I a Tiger II, tieto však neboli v súťažiach úspešné. Armáda si v oboch prípadoch vybrala stroje firmy Henschel. Jeho aktivita pri produkcii podvozkov vlastnej konštrukcie, ktoré nakoniec neboli použité do tankov Tiger I vyústila do produkcie stíhačov tankov Ferdinand. Za spoluprácu s nacistami bol po skončení druhej svetovej vojny uväznený.
Konštruktérom bol aj jeho syn Ferry Porsche.
Meno „Porsche“ pochádza z českého „Boreš“.
Manhattan

Manhattan je ostrov ležiaci na východe USA, na dolnom toku rieky Hudson, a je vytvorený okrem nej ešte riekami Harlem a East River. Manhattan je zároveň jedným z piatich samosprávnych obvodov mesta New York. Samosprávny obvod Manhattan má totožné hranice s administratívnym okresom New York (anglicky "New York County") a zahŕňa okrem územia ostrova Manhattan ešte niekoľko malých ostrovov a malú časť pevniny. Má rozlohu a v roku 2017 tam žilo 1 644 727 obyvateľov. 
Geografia.
Okres New York a samosprávny obvod Manhattan sú územne totožné. Okres New York, tvoriaci súčasť mesta New York, už nemá nižšie organizačné jednotky. Zahŕňa celý ostrov Manhattan, obklopený riekami Hudson, Harlem a East River a okrem toho niekoľko menších ostrovov, vrátane Rooseeveltovho ostrova, U Thantovho ostrova (oficiálne známy ako Belmont Island) a malej časti pevniny (Mramorový kopec) susediacej s Bronxom. Mramorový kopec bol pôvodne časťou ostrova Manhattan, ale Harlem River Ship Canal, vykopaný koncom 19. storočia ho oddelil od zvyšku ostrova a nakoniec časť pôvodného koryta rieky Harlem, oddeľujúceho Mramorový kopec od Bronxu, bola zasypaná.
Ostrov Manhattan je dlhý a široký v najširšej časti. Okres New York (a teda aj samosprávny obvod Manhattan) má . Z toho je pevná zem a vodná plocha. Vodná plocha tvorí 32% z celkovej plochy.
Manhattan je spojený mostami a tunelmi s New Jersey na západe a tromi ďalšími samosprávnymi obvodmi mesta New York: s Bronxom na severovýchode a Brooklynom a Queens na východe a juhu. Jediné priame spojenie so Staten Island, piatym obvodom mesta New York, je trajektom.
Dejiny.
Meno Manhattan pochádza z jazyka pôvodných obyvateľov územia, indiánov z kmeňa Algonquin, a v preklade znamená kopcovitý ostrov alebo miesto opojenosti. Ostrov bol osídlený Holanďanmi v roku 1624. V roku 1625 postavili na južnom cípe ostrova pevnosť Fort Amsterdam, ktorá sa stala jadrom holandského osídlenia v Severnej Amerike nazvaného New Amsterdam, z ktorého sa neskôr stalo mesto New York. Pevnosť bola postavená na obranu najmä proti anglickým a francúzskym útokom. Tvrdí sa, že ostrov Manhattan kúpil v roku 1626 Peter Minuit, guvernér New Amsterdamu, od domorodých obyvateľov kmeňa Lenape za tovar v hodnote 60 guldenov pre Holandskú západoindickú spoločnosť.
V druhej anglo-holandskej vojne medzi Anglickom a Holandskom vtedajší guvernér Peter Stuyvesant odovzdal New Amsterdam bez boja do rúk Angličanom 24. septembra 1664. Osídlenie bolo premenované na New York, na počesť vojvodu z Yorku, brata anglického kráľa Karola II., ktorému bolo územie pridelené a ktorý sa stal neskôr kráľom Jakubom II.
V roku 1683 bol vytvorený okres New York, ako jeden z prvých 12 okresov štátu New York.
Koncom 19. a začiatkom 20. storočia bol New York jedným z centier slovenského prisťahovalectva do USA a na Manhattane existuje od roku 1895 slovenská rímskokatolícka farnosť s kostolom svätého Jána Nepomuckého z roku 1925.
Demografia.
Manhattan je najhustejšie osídlenou oblasťou v USA, s hustotou 28 154/km² (2017). V roku 1910 hustota dosiahla vrchol, v tom čase dosiahla táto hodnota dokonca 46 428,9/km².
Monty Python a Svätý Grál

Monty Python a Svätý Grál je filmová komédia z roku 1975 parodujúca legendu kráľa Artuša. Autorom je britská komediálna skupna Monty Python (Graham Chapman, John Cleese, Terry Gilliam, Eric Idle, Terry Jones a Michael Palin). Režírujú ho Gilliam a Jones vo svojich celovečerných režijných debutoch. Vznikol počas prestávky medzi treťou a štvrtou sériou ich seriálu Monty Python's Flying Circus televízie BBC. 
Zatiaľ čo prvý film skupiny, And Now for Something Completely Different, bol kompiláciou skečov z prvých dvoch televíznych seriálov, Svätý grál je originálny príbeh, ktorý paroduje legendu o hľadaní svätého grálu kráľom Artušom. O tridsať rokov neskôr ho Idle použil ako základ pre muzikál Spamalot, ktorý v roku 2005 získal Tony Award. 
Monty Python a Svätý grál zarobil v USA v roku 1975 viac ako akýkoľvek iný britský film. V USA bol v roku 2011 v špeciálnom programe "ABC Best in Film" vybraný ako druhá najlepšia komédia všetkých čias za filmom "Airplane!" V Spojenom kráľovstve ho čitatelia časopisu Total Film v roku 2000 zaradili na piate miesto najlepších komédií všetkých čias. V podobnej ankete divákov Channel 4 v roku 2006 sa umiestnil na šiestom mieste.
Kuprit

Kuprit je minerál kryštalizujúci v kubickej sústave, chemicky oxid meďný - Cu2O.
Charakteristika.
Kuprit vytvára oktaedrické až dodekaedrické kryštály, niekedy zdvojčatené. Vyskytuje sa aj v celistvej, zrnitej alebo kompaktnej podobe. Má červenú farbu a hnedočervený vryp. Patrí k priesvitným a polopriesvitným minerálom, na vzduchu oxiduje a priesvitnosť stráca. Má diamantový alebo polokovový lesk.
Vznik.
Vzniká v oxidačných častiach medených ložísk, vyskytuje sa spolu s meďou, malachitom, azuritom a inými minerálmi.
Poznávanie.
Rozpúšťa sa v kyseline dusičnej aj iných kyselinách, je taviteľný a plameň sfarbuje do zelena.
Výskyty na Slovensku.
Dobšiná, Gelnica, Ľubietová, Medzev (ložisko Hummel), Novoveská Huta (pri Spišskej Novej Vsi), Rožňava, Rudník, Smolník, Špania Dolina.
Pavol (pustovník)

Sv. Pavol pustovník alebo Pavol z Téb alebo Pavol Tébsky (*228; † 341) je kresťanský svätec. Býva označovaný ako prvý pustovník.
Meď (minerál)

Meď je minerál kryštalizujúci v kubickej sústave, chemicky takmer čistá meď - Cu.
Charakteristika.
Vyskytuje sa zvyčajne vo forme plieškov, kríčkov, alebo býva celistvý. Niekedy máva drôtikovitý habitus. Na povrchu je hnedočervená, na čerstvom lome ružovočervená, medenočervená. Vryp je medenočervený. Je to nepriehľadný minerál s kovovým leskom.
Vznik.
Vzniká druhotne v oxidačnej časti niektorých medených ložísk spolu s kupritom, malachitom a inými sekundárnymi minerálmi.
Poznávanie.
Je mäkká, ohybná, taviteľná a kujná.
Molybdenit

Molybdenit je minerál kryštalizujúci v hexagonálnej sústave, chemicky sulfid molybdeničitý - MoS2.
Charakteristika.
Molybdenit vytvára tabuľkovité kryštáliky, častejšie sa vyskytuje v podobe šupiniek či zrniek. Má sivú farbu aj svetlosivý vryp. Je to nepriehľadný minerál so skleným leskom. 
Vznik.
Vzniká v granitických (žulových) horninách, zriedkavejšie na hydrotermálnych žilách.
Poznávanie.
Na dotyk je molybdenit mastný.
Montmorillonit

Montmorillonit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky hydratovaný zásaditý kremičitan sodíka, vápnika, horčíka a hliníka - (Na,Ca)0,3(Al,Mg)2Si4O10(OH)2·nH2O. Patrí do skupiny smektitu (ílových minerálov).
Charakteristika.
Montmorillonit sa vyskytuje v kompaktnej podobe, kusový, zrnitý alebo drobivý. Má bielu, sivobielu, žltkastú alebo hnedastú farbu. Vryp montmorillonitu je biely. Kusový montmorillonit je nepriehľadný minerál s matným leskom. Na dotyk býva takmer mastný. Pre jeho schopnosť pohlcovať rádioaktivitu sa používa pri skladovaní rádioaktívneho odpadu.
Vznik.
Vzniká hlavne v íloch, sopečných tufoch. Je hlavnou súčasťou tzv. bentonitových ílov.
Poznávanie.
Montmorillonit má schopnosť až niekoľkonásobne zväčšiť svoj objem prijímaním vody do svojej štruktúry.
Peter Minuit

Peter Minuit (* medzi 1585 - 1594, Wesel, (v súčasnosti Nemecko) – † 5. august 1638, Svätý Krištof, Svätý Krištof a Nevis) bol od roku 1626 do 1633 guvernérom holandskej kolónie v Severnej Amerike nazývanej Nové Holandsko ("Nieuw Nederland"). Peter Minuit je známy ako kupec ostrova Manhattan zastupujúci Holandskú západoindickú spoločnosť ("Dutch West India Company") za 24 dolárov v korálkach a čačkách od pôvodných indiánskych obyvateľov 24. mája 1626.