Svišťový štít

Svišťový štít (; , , ) je rozložitý vrch v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier na Slovensku. Leží nad Tatranskou Lesnou, približne severozápadne od Popradu. Juhovýchodne stojí Zbojnícka chata.
Názov.
Vrchol bol do roku 1897 nepomenovaný. Prvými návštevníkmi na jeho vrchole boli "August Otto" a horský vodca Ján Hunsdorfer starší 20. júla 1897. Nazvali ho "Mittel-Gebirge" (prostredné pohorie), lebo sa na ňom nachádzajú štyri hrebene. V nemeckej literatúre sa volá "Mittelgebirge" a v maďarskom jazyku "Kőzephegység". Slovenský názov vystihuje jeho polohu nad Svišťovou dolinou. Rovnako znie v poľštine - "Świstowy Szczyt".
Poloha.
Nachádza sa vo východnej polovici Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a zasahuje na katastrálne územie mesta Vysoké Tatry a obce Tatranská Javorina. Najbližšími sídlami sú južne situované Vyšné Hágy, Nová Polianka a Tatranská Polianka, juhovýchodne leží Starý Smokovec a Tatranská Lesná, východne Tatranská Lomnica a severne Tatranská Javorina. Štít sa nachádza v Tatranskom národnom parku a jeho vrcholom vedie hranica národnej prírodnej rezervácie Bielovodská dolina a Studené doliny.
Opis.
Svišťový štít leží v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier, medzi Lavínovým štítom () a Javorovým štítom (), presnejšie medzi Severným Divým sedlom (masívom Divej veže) a Svišťovým sedlom (Hranatou vežou). Je to uzlový bod, z ktorého vybiehajú vedľajšie hrebene. Má tri vrcholy Veľký Svišťový štít juhozápadný je hlavný. Leží najbližšie k Severnému Divému sedlu a od neho vedie bočný hrebeň na "Svišťový roh" a "Svišťové veže". V strede oblúka na hlavnom hrebeni leží "Prostredný vrchol". Z neho na juhovýchod pokračuje "Svišťový chrbát", v ktorom leží "Východný vrchol" a tri "Svišťové kopy".
Severným smerom sa nachádza vrch Zámky (), Široká (), Žabí vrch () a Predná Javorová veža (), východným Veľká Javorová veža (), Malý Javorový štít (), Javorový štít (), Lomnický štít () a Prostredný hrot (), južným Slavkovský štít (), Slavkovská kopa (), Bradavica (), Východná Vysoká (), Divá veža () a Gerlachovský štít () a západným Lavínový štít (), Litvorový štít (), Gánok (), Rysy () a Mlynár (). Severné svahy padajú do Rovienkovej doliny, ktorou voda odteká Rovienkovým potokom do Bielej vody v povodí Dunajca. Rovnakým smerom tečie i voda zo západnej časti masívu, ktorá sa zvažuje do Svišťovej doliny. Južným a východným smerom sa svahy zvažujú do Veľkej Studenej doliny, z ktorej vodu odvádza Studený potok do rieky Poprad. Na vrchol nevedie značený turistický chodník.
Výhľady.
Turisticky voľne neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Viditeľné sú najmä okolité vrcholy Vysokých Tatier, no tiež hrebeň Belianskych Tatier, Oravské Beskydy, Branisko a vrchy v južnom Poľsku.
Prístup.
Svišťový štít je pre turistov prístupný len v sprievode horského vodcu. Nachádza sa na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku, preto pohyb turistov je možný len značenými chodníkmi, ktoré vedú okolitými dolinami. Hrebeň v blízkom sedle Prielom prekonáva modro značený turistický chodník z Litvorovej do Veľkej Studenej doliny a k Zbojníckej chate.
Hoci naň nevedie turistický chodník, je jedným z najľahšie dostupných štítov v Tatrách. Preto je často navštevovaný v lete vysokohorskými turistami a v zime skialpinistami. Výstup je od Zbojníckej chaty. Lezenie ponúka najmä severná stena nad Rovienkovou kotlinou. 
Výstupy.
Prví na jeho vrchole bol August Otto a horský vodca Ján Hunsdorfer starší 20. júla 1897. V zime si prvý výstup pripísal Gyula Komarnicki 16. februára 1913.