Ranokresťanské baziliky v Diocletianopole

Ranokresťanské baziliky v Diocletianopole (), alebo len Ranokresťanské baziliky () sú ruiny desiatich ranokresťanských bazilík, ktoré sa nachádzajú v meste Chisaria v Plovdivskej oblasti v južnom Bulharsku.
Opis a dejiny.
Ide o ruiny celkovo desiatich objavených a preskúmaných ranokresťanských bazilík antického mesta Diocletianopolis, postavených v priebehu 4.6. storočia na území dnešného mesta Chisaria. Z nich bazilika č. 4 sa ráta ako dve rozdielne baziliky keďže na základoch pôvodnej baziliky bola postavená ďalšia, ktorá je konštrukčne iného typu. Predstavujú ucelený obrazec rozvoja ranokresťanskej bazilikárnej architektúry v období 4.6. storočia. V tomto období bol Diocletianopolis dôležitým kresťanským centrom a bol aj sídlom biskupa. Bol jedným z mála rímskych miest na území dnešného Bulharska s tak vysokým počtom ranokresťanských chrámov.
Konštrukčne sú (okrem baziliky č. 1, ktorá je dvojloďová) všetky trojloďové s apsidou a vo väčšine prípadov aj s predsieňou s niekoľkými vchodmi. Podlahy v bazilikách sú dláždené tehlami a steny budov sú buď z lámaného kameňa alebo zo striedajúcich sa radov lámaného kameňa a tehál. 
Celkovo tri z bazilík sú prístupné.
Baziliky.
Bazilika č. 1.
Lokalita: Nachádza sa pri vnútornej časti hradieb antického mesta, približne 150 metrov západne od južnej brány antického mesta.
Opis: dvojloďová bazilika s apsidou z 5. storočia.
Dostupnosť: exponovaná, prístupná
Bazilika č. 2.
Lokalita: Nachádza sa vo východnej časti pevnosti, približne 150 metrov od strednej časti východných hradieb.
Opis: Ide o najväčšiu z chisarských bazilík s dĺžkou 39,40 metra a šírkou 22,40 metra. Je tiež bazilikou s najbohatšou architektonicko-umeleckou formou. Je trojloďová s apsidou, predsieňou a átriom. Objavená bola v roku 1921 a preskúmaná v roku 1988. 
Dostupnosť: neprístupná
Bazilika č. 3.
Lokalita: Nachádza mimo ohradenej časti antického mesta približne 120 metrov južne od južnej pevnostnej brány.
Opis: Postavená bola v 5. storočí na základoch staršieho chrámu. Je trojloďová s apsidou, predsieňou a átriom. Preskúmaná bola v roku 1980. 
Dostupnosť: exponovaná, prístupná
Bazilika č. 4A.
Lokalita: Nachádza sa mimo opevnenej časti mesta v lokalite s názvom "Cărkovište" () pri pravom brehu rieky "Orfeev dol" (), severne od severovýchodného rohu pevnosti.
Opis: Pochádza z polovice 4. storočia a bola postavená na základoch pohanského chrámu. Bazilika bola trojloďová s apsidou s pôdorysom v tvare podkovy. Nemala predsieň, ale v bazilike sa nachádzalo baptistérium a katechumenium (miesto pre zatiaľ nepokrstených). Zničená bola pravdepodobne počas nájazdov Hunov v polovici 5. storočia. 
Dostupnosť: neprístupná
Bazilika č. 4B.
Lokalita: ako bazilika 4A
Opis: Bola postavená v druhej polovici 5. storočia na základoch pôvodnej baziliky 4A. Bazilika má nové rozdielne architektonické riešenie. Dĺžka baziliky dosahuje 37,50 metra a šírka 18,50 metra. So svojimi rozmermi je tak podstatne väčšia než pôvodná bazilika 4A zo štvrtého storočia. V bazilike bol počas prieskumov nájdený olovený relikviár. 
Dostupnosť: neprístupná
Bazilika č. 5.
Lokalita: Nachádza sa približne 200 metrov severne od opevnenej časti antického mesta, v bezprostrednej blízkosti dnešnej železničnej stanice. 
Opis: Bola postavená v prvej polovici 5. storočia. Bola trojloďová, s predĺženým naosom, jednou apsidou a úzkou jednoduchou nečlenenou predsieňou. Architektonicky predstavuje tzv. helénsky typ baziliky. Dĺžka naosu dosahovala 26,50 metra a šírka 19 metrov. Chrámové lode boli rozdelené stĺporadiami. Bazilika mala rovný strop a drevenú strechu. Nachádzal sa v nej mramorový relikviár, ktorý je dnes v chisarskom archeologickom múzeu.
Dostupnosť: neprístupná
Bazilika č. 6.
Lokalita: Nachádza sa mimo opevnenej časti antického mesta približne 650 metrov južne od juhovýchodného rohu pevnostných hradieb na pravom brehu rieky "Orfeev dol" (), približne 45 metrov južne od minerálneho prameňa "Čair baňa" ().
Opis: Bola objavená v roku 1938. Architektonicky predstavuje tzv. helénsky typ baziliky. Je trojloďová s predsieňou a átriom. Dosahuje dĺžky 30,70 metra a šírky 15,30 metra. Vo východnej časti bočných menších lodí baziliky sa nachádzali ešte ďalšie dve menšie miestnostidiakonikon a prothesis. Bazilika bola postavená v priebehu 6. storočia. V predapsidnej časti bola pod podlahou objavená klenutá krypta so zvyškami fresiek. Pravdepodobne v nej mali byť uchované relikvie mučeníka, ktorému bola bazilika zasvätená.
Dostupnosť: neprístupná
Bazilika č. 7.
Lokalita: Nachádza sa len 22 metrov východne až severovýchodne od východnej pevnostnej steny.
Opis: Bola objavená v roku 1960 pri výstavbe Letného divadla. Bazilika bola postavená pravdepodobne v poslednej štvrtine 5. storočia. Dosahuje dĺžky 28 metrov a šírky 17 metrov. Je trojloďová s predsieňou rozdelenou na tri časti. Naos je čiastočne skosený, centrálna loď si ale necháva rovnakú šírku po celej dĺžke na úkor bočných lodí. 
Dostupnosť: neprístupná
Bazilika č. 8.
Lokalita: Nachádza sa približne 300 metrov východne od opevnenej časti antického mesta, oproti budove Národného kultúrneho centra Ivana Vazova. 
Opis: Je trojloďová s apsidou, predsieňou a átriom. 
Dostupnosť: exponovaná, prístupná
Bazilika č. 9.
Lokalita: Nachádza sa mimo opevnenej časti antického mesta približne 700 metrov južne od hlavnej južnej pevnostnej brány v susedstve najväčšej neskoroantickej nekropoly mesta Diocletianopolis. 
Opis: Bola objavená a preskúmaná v roku 1961. Bazilika bola postavená v priebehu druhej polovice 6. storočia. Ide o trojloďovú budovu s tromi apsidami, zložito členenou predsieňou a átriom. Budova dosahuje dĺžku 18,40 metra a šírku 12,85 metra. Naos je silne skosený, oltárna časť je trojdielna a zložitá, pričom sa skladá z presbytéria, prothesis a diakonikonu. 
Dostupnosť: neprístupná
Dostupnosť.
Zo všetkých bazilík, ktoré sa nachádzajú v meste Chisaria sú exponované a prístupné len tri: Bazilika č. 1, Bazilika č. 3 a Bazilika č. 8.
Pamiatková ochrana.
Ranokresťanské baziliky mesta Diocletianopolis, ktoré sa nachádzajú na území dnešného mesta Chisaria boli vyhlásené v roku 1966 za kultúrnu pamiatku národného významu. Dôvodom vyhlásenia za kultúrnu pamiatku je ich architektonicko-staviteľská hodnota.