Nitra

Nitra (, ) je mesto ležiace v Nitrianskom kraji vzdialené približne 90 km východne od hlavného mesta Bratislavy. Preteká ňou rovnomenná rieka Nitra. Panorámu Nitry tvorí sedem pahorkov: zo severnej strany sa týči vrch Zobor, Hradná skala, Vŕšok, Kalvária, Borina, Ľupka spolu s Martinským vrchom. Prvé potvrdené historické zmienky sú z roku 828. Po meste je pomenovaná planétka (9543) Nitra. Počtom obyvateľov 77 610 je piatym najväčším mestom na Slovensku.
Názov.
Vývoj názvov:
Etymológia: Je nejasné, či je názov Nitra slovanský. Pôvodný názov, Nitrava, môže byť aj kvádsky.
Poloha.
Mesto leží v Podunajskej pahorkatine, na rieke Nitra pri južnom okraji pohoria Tribeč. Severne nad mestom sa vypína vrch Zobor a vrch Pyramída s vysielačom a viacerými vyhliadkovými terasami. Mesto je oddávna križovatkou ciest zo západu (R1 od Trnavy a II/513 od Hlohovca), severu (I/64 od Topoľčian a II/593 z Partizánskeho), východu (R1 a I/65 od Zlatých Moraviec a I/51 od Vrábieľ) a juhu (I/64 od Nových Zámkov a II/562 od Šale). V blízkosti mesta sa križujú železničné trate Nové Zámky – Prievidza a Leopoldov – Kozárovce. Trnava leží západne, Topoľčany severne, Zlaté Moravce východne a Nové Zámky južne. Bratislava leží juhozápadne a s Nitrou je prepojená rýchlostnou cestou.
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie.
1890:
1910:
1919:
1991:
2001:
2011:
2021:
Dejiny.
Nitra je mestom mimoriadneho historického významu. Počiatky jej osídlenia siahajú až do praveku, ako to dokumentujú početné archeologické nálezy na území mesta. Už pred 30 000 rokmi bola husto osídleným územím. Osady prvých roľníckych obyvateľov boli na území mesta už takmer pred 6 000 rokmi.
Z obdobia pred 3 000 rokmi sa zachovali pozostatky Hradiska Zobor – národná kultúrna pamiatka. Je ohraničené valom dlhým takmer 2 km a miestami vysokým 7 m. Vznik hradiska je spätý s ľudom lužickej kultúry.
Oblasť dnešnej Nitry bola významným strediskom Keltov (už niekoľko storočí pred našim letopočtom), neskôr Germánov a nakoniec Slovanov. Stará slovienska Nitra bola nielen ranofeudálnym mestským útvarom, ale aj dôležitým, politickým, hospodárskym a kultúrnym centrom veľkomoravských Slovienov. Bola sídlom prvých známych vládcov územia dnešného Slovenska – germánske kmene Kvádov (okolo r. 396 po Kr., sporné) a od 8. storočia do 1108 sídlo Nitrianskeho kniežatstva.
Už z 9. storočia pochádzajú vykopávky bohato vybavených pohrebísk. Archeologický prieskum doložil existencie niekoľkých románskych cirkevných stavieb.
V prvej tretine 9. storočia tu sídlilo knieža Pribina, mesto bolo vtedy jedným z centier Veľkej Moravy. Nitrianska aglomerácia bola v čase Veľkej Moravy a poveľkomoravskom období väčšia ako dnešné mesto. V Nitre sa nachádza prvý známy kresťanský kostol strednej a východnej Európy, ktorý bol postavený v roku 828. Nitra bola sídlom prvej diecézy (od roku 880). Hradiská boli obohnané rozsiahlymi hlinenými valmi, často kombinovanými s kamennými múrmi a rôznymi drevenými konštrukciami. Jednotlivé hradiská mali pravdepodobne rozdielnu funkciu – organizačno-správne centrum alebo remeselnícke centrá, ale aj útočiská v čase nepokojov. Práve na jednom z nich, najpravdepodobnejšie na hradnom kopci, vládol Nitriansku už za čias Rastislava Svätopluk. V ranom stredoveku mesto zažilo svoj rozkvet počas vlády Svätopluka, ktorý bol nitrianskym kniežaťom cca od 850 do 871 a potom vládca Veľkej Moravy do roku 894. Počas jeho vlády sa Nitra skladala z piatich opevnených osád a dvadsiatich trhovísk, čo svedčí o jej význame. 
Medzi 9. a 10. storočím stálo v Nitre a okolí už niekoľko kostolov: Nitriansky hrad, Párovce, Nitrianska Blatnica, Lupka, Zobor a Kostoľany pod Tribečom. Za hranicami mesta sa nachádzali ďalšie veľkomoravské osady – Chrenová, Lupka, Branč, Vráble a Zlaté Moravce. Svätý Cyril a Metod, tvorcovia hlaholiky (predchodcu cyriliky) sa aktívne podieľali na rozvoji cirkvi. Bazilika, ktorá bola objavená pod nitrianskym hradom, je možno oným prvým kresťanským kostolom západných a východných Slovanov z roku 828. Po zániku Veľkej Moravy mesto Nitra a Nitriansky hrad boli postupne predmetom dobýjania, systematického ruinovania vo vojnách a protihabsburských stavovských povstaniach. 
Od konca 10. storočia (okrem 1001 – 1030) mesto patrilo Arpádovcom, okolo roku 1083 alebo 1100 bolo obnovené Nitrianske biskupstvo. Roku 1248 sa Nitra stala kráľovským mestom, o štyridsať rokov neskôr ale kráľ mesto a hrad daroval nitranskym biskupom. Premena Nitry z kráľovského mesta na mesto zemepánske mala ďalekosiahle dôsledky. Mesto sa dostalo do nižšej právnej kategórie, no ako biskupské sídlo a významný hrad bola i naďalej významným centrom.
V rokoch 1633/34 ju okupovali Turci pri svojich výbojoch.
Od polovice 18. storočia bola Nitra od vojenských útrap ušetrená, čo umožnilo obnovu mesta a úpravy hradu, najmä katedrály.
V dôsledku stavebného rozvoja, počet obyvateľov v 19. storočí prevýšil 10-tisíc a správa sa stala zložitejšou. V roku 1873 sa Nitra stala mestom so zriadeným magistrátom na čele s primátorom a početným obecným zastupiteľstvom. Ďalší rozvoj mesta bol silne ovplyvnený dvoma svetovými vojnami. V novej Česko-slovenskej republike sa Nitra stala sídlom župy. Po druhej svetovej vojne nastalo obdobie búrlivého stavebného rozvoja, počas ktorého boli však zničené mnohé architektonické pamiatky a Nitra nadobro prišla o svoje židovské mesto. Nitra však získala mnohé školy, vedecké i kultúrne ustanovizne a stala sa centrom slovenského poľnohospodárskeho školstva, vedy a výroby.
Bombardovanie Nitry 26. 3. 1945
V pondelok, 26. marca 1945, ráno o 8.15 h, oznámili poplachové sirény letecký útek na Nitru. O niekoľko minút prenikli nad Nitru sovietske stíhačky, ktoré palubnými zbraňami ostreľovali protilietadlové batérie, až ich úplne zneškodnili. Krátko nato prileteli tri vlny amerických bombardérov Douglas A-20 dodaných Sovietskemu zväzu v rámci programu lendlease (27 ks) a začali s bombardovaním mesta. Na Nitru zhodili 166 bômb. Stíhačky strieľali na všetko, čo sa hýbalo. Údajne cieľom bombardovania bolo zaútočiť na časť kasární a Párovce. Bomby však zasiahli aj ulice Farskú, Kupeckú a vtedajšiu Hlavnú, dnes Štefánikovu triedu, a priestor pred hlavnou poštou, divadlo a tržnicu, Podhradie a budovu prepošstva. Následkom bola masakra bezbranného davu vrátane detí. Zahynulo 345 prevažne civilných osôb. V tento deň sa totiž v Nitre konal jarmok, ulice mesta boli teda plné ľudí. Medzi obeťami bolo len 13 vojakov – 8 vojakov slovenskej armády a 5 vojakov Wehrmachtu, ostatné obete boli civili: Nitrania, prechádzajúci utečenci a cezpoľní návštevníci predveľkonočného trhu z okolitých dedín. Zničených bolo 48 budov, 289 budov bomby silne poškodili a 430 budov poškodili menej. Otázka, kto a prečo bombardovanie Nitry nariadil, zostáva nezodpovedaná. Archívna služba ministerstva obrany Ruskej federácie už po 1991 odmietla poskytnúť akékoľvek informácie.
Pamiatky.
Nitriansky hrad je dominanta mesta, slúži ako jeho najznámejšia kultúrna pamiatka. Hradný komplex pozostáva z katedrály, biskupského paláca, fortifikačných hradieb a hospodárskych budov. Potvrdené písomné správy o hradisku pochádzajú z roku 871 a záznamy v Maurovej kronike z polovice 11. storočia už spomínajú baziliku svätého Emeráma, ktorá dodnes tvorí súčasť hradného komplexu z 11. storočia, v 15. storočí prestavaný a upravovaný ešte v období baroka. Od roku 1962 je súbor hradných stavieb národnou kultúrnou pamiatkou.
Kultúra.
Divadlá.
V Nitre sídlia dve divadlá, a to Divadlo Andreja Bagara (DAB) a Staré divadlo Karola Spišáka (pôvodné bábkové divadlo). Počiatky divadelného umenia v Nitre sa datujú od roku 1883, kedy bolo postavené prvé nitrianske divadlo. To stálo na mieste dnešného, no počas druhej svetovej vojny bolo zničené a divadlo hralo v provizórnych priestoroch do roku 1992, keď bola dokončená nová budova na Svätoplukovom námestí. Názov Divadlo Andreja Bagara nesie nitrianske divadlo od roku 1979. Bolo pomenované po významnom slovenskom hercovi a režisérovi – Andrejovi Bagarovi.
Doprava.
Železničná doprava.
V Nitre sa nachádza jedna hlavná železničná stanica a päť železničných zastávok (Dolné Krškany, Dražovce, Mlynárce a Nitra zastávka). V roku 2016 bola naplánovaná rekonštrukcia a elektrifikácia trate 141 v úseku Leopoldov – Lužianky a trate 140 v úseku Lužianky – Šurany, ktorej súčasťou je aj úsek vedený cez mesto Nitra, ale jej realizácia sa odložila.
V areáli Výstaviska Agrokomplex a Slovenského poľnohospodárskeho múzea od roku 1985 funguje muzeálna úzkorozchodná Nitrianska poľná železnica.
Cestná doprava.
Cez mesto prechádzajú dve európske hlavné cesty E58 a E571 a tri cesty prvej triedy 51, 64 a 65. V roku 2011 bol otvorený dlho očakávaný úsek rýchlostnej cesty R1 spolu s obchvatom Nitry, ktorá spojila Nitru s mestami ako Bratislava, Trnava, Zvolen či Banská Bystrica. V roku 2020 sa má začať s výstavbou rýchlostnej cesty R8, ktorá spojí Nitru, R1 s R2 (Topoľčany, Bánovce nad Bebravou, Trenčín, Partizánske a Prievidza).
Mestská hromadná doprava.
Výborne rozvinutá je mestská hromadná doprava (MHD), ktorá na vysokej úrovni zabezpečuje spojenie centra mesta, mestských častí, priemyselných oblastí, ale aj okolitých obcí (28 liniek). Od roku 2022 premávajú v Nitre len moderné bezbariérové vozidlá s klimatizáciou. Doprava je zabezpečovaná francúzskou spoločnosťou Transdev.
Cyklistická doprava.
V Nitre je v súčasnosti postavených cyklistických trás, z ktorých najdlhšia je vedená na hrádzi okolo rieky Nitra. V budúcnosti sa plánuje dobudovanie existujúcej siete na , čím by sa umožnil rozmach takejto ekologickej dopravy.
Letecká doprava.
V mestskej časti Janíkovce sa nachádza letisko s regionálnym významom kde sídli aj Aeroklub Nitra.
Školstvo.
Predškolská výchova.
Materské školy: MŠ Alexyho, Bazovského, Beethovenova, Belopotockého, Benkova, Čajkovského, Dolnočermánska, Hospodárska, Ľ. Okánika, Mostná, Nábrežie mládeže (trieda pre deti s mentálnym postihnutím), Novomeského, Okružná, Piaristická (trieda pre deti s poruchami zraku), Platanová, Rázusova, Staromlynská, Štefánikova, Štiavnická (trieda pre deti s poruchami sluchu a reči), T. Vansovej, Topoľová, Za Humnami, Zvolenská, Golianova, Párovská
Ekológia.
Ovzdušie.
Ovzdušie v Nitre patrí na Slovensku medzi stredne znečistené. Pôvodcom je najmä priemysel, hoci za posledné roky sa jeho ekologický dopad znížil. Problematické a nadmerné hodnoty dosahujú najmä oxidy dusíka, uhlíka a síry a tzv. pevné častice.
Voda.
Celé mesto je napojené na pitnú vodu, a to cez tri zdroje: Ponitriansky skupinový vodovod, skupinový vodovod Jelka – Galanta – Nitra a samostatný zdroj Dražovce. Voda má vyhovujúcu kvalitu.
Rieka Nitra pretekajúca mestom patrí medzi najznečistenejšie európske rieky. Je to najmä dôsledok priemyselnej činnosti po celom jej toku. Neodporúča sa v nej ani rybolov. V roku 2006 bola v meste spustená moderná čistička odpadových vôd, ktorá značne obmedzuje znečisťovanie rieky odpadovou vodou z mesta.
Odpadové hospodárstvo.
V rámci mesta je zvážaný komunálny (tzv. zmesový) odpad a niekoľko druhov separovaného odpadu.
Medzi tento patria:
Typické sú veľkoobjemové 1100 litrové kontajnery, ktoré sú rozmiestnené po celom meste a podľa farby sú prispôsobené na zberanú komoditu. Rodinné domy majú vlastné maloobjemové 120 litrové kontajnery na zmesový odpad, prípadne aj na bio-odpad. Na separovaný odpad slúžia farebne odlíšené vrecia určené na zber v stanovené časy, prípadne aj stojiská s veľkoobjemovými kontajnermi. Dvakrát ročne je v každej mestskej časti pristavený veľkoobjemový kontajner určený na zber veľkoobjemového odpadu.
Novinkou od roku 2014 sú podzemné kontajnery. V prevádzke je zatiaľ 21 stojísk a v budúcnosti sa plánuje ich rozšírenie. V porovnaní s klasickými kontajnermi zaberajú takéto stojiská menej priestoru a z hygienického hľadiska sú vhodnejšie. Zabudované je taktiež online sledovanie ich naplnenosti a tým je ich vyprázdňovanie efektívnejšie.
Zber vykonáva spoločnosť Nitrianske komunálne služby, s.r.o. Podiel separovaného odpadu na celkovom odpade má stúpajúcu tendenciu.