Databáza

Databáza (iné názvy: báza údajov, báza dát, dátová báza; zriedkavo: databanka, banka dát, banka údajov) je množina štruktúrovaných dát alebo informácií uložených v počítačovom systéme, takým spôsobom, že počítačový program alebo človek môže použiť dopytovací jazyk (napr. SQL) na získavanie týchto informácií. Takto získané informácie môžu byť použité pri rozhodovacom procese. Počítačový program používaný na správu dát a tvorbu dopytov (queries) sa označuje SRBD (Systém riadenia bázy dát). Vlastnosťami a návrhom SRBD sa zaoberá informatika.
Typický dopyt odpovedá na otázky typu "Koľko párov topánok vyrobených Baťom sa predalo v marci v Bratislave a Košiciach?" Na to, aby databáza bola schopná zodpovedať takúto otázku, je potrebné, aby mala informácie, koľko akých topánok sa predalo vrátane dátumu a miesta predaja. Termín "databáza" vznikol v prostredí výpočtovej techniky. Hoci jeho význam sa rozšíril a môže označovať aj neelektronické databázy, tento článok sa zaoberá počítačovými databázami. Kolekcie dát podobné databázam existovali už pred priemyselnou revolúciou napríklad vo forme účtovníckych záznamov a kníh a neskôr kartoték. 
Základným konceptom databáza je kolekcia záznamov, alebo čiastkových informácií. Typicky v každej databáze existuje opis štruktúry dát a typu dát, ktoré sú v databáze: tento opis sa nazýva "logická schéma". Táto schéma popisuje objekty, ktoré sú v databáze a vzťahy medzi nimi. Existuje viacero rôznych spôsobov tvorby schém t. j. modelovania databázovej štruktúry: tieto sa nazývajú databázovými modelmi (alebo modelmi dát). V súčasnosti je najviac používaným relačný model. Relačný model sa dá vysvetliť tak, že kompletný súhrn dát je uchovávaný v tabuľkách pozostávajúcich z riadkov a stĺpcov (presná definícia používa matematický pojem relácie). Tento model reprezentuje vzťahy použitím tých istých hodnôt vo viacerých tabuľkách. Iné modely, napríklad hierarchický model alebo sieťový model používajú explicitnejšiu reprezentáciu vzťahov.
Predchodcom databáz boli papierové kartotéky. Umožňovali zaraďovanie nových položiek a usporiadanie dát podľa rôznych kritérií (kategórií). Všetky operácie robil človek. Správa takýchto kartoték bola v mnohom podobná správe dnešných databáz. 
Databázové modely.
Z hľadiska spôsobu ukladania dát a väzieb medzi nimi môžeme databázy rozdeliť do základných typov:
História.
Termín "data base" bol prvýkrát použitý v novembri 1963, keď jedna z prvých softvérových spoločností System Development Corporation ("SDC", Santa Monica, Kalifornia, USA), sponzorovala sympózium "Development And Management Of a Computer-Centered Data Base". "Database" je samostatné slovo, ktoré bolo bežné používané v Európe na začiatku 70. rokov a do konca desaťročia sa používalo v hlavných amerických novinách. 
Prvý systém riadenia bázy údajov bol vyvinutý v 60. rokoch. Priekopníkom na tomto poli bol Charles Bachman. Dovtedy bolo spracovávanie dát založené na dierovacích kartách a magnetických páskach, takže sériové spracovávanie dát bola dominantná aktivita. V rámci konzorcia CODASYL bol vyvinutý sieťový model založený na Bachmanovych myšlienkach a takmer súčasne (ale podľa všetkého nezávisle) bol pri systémovom vývoji v NORTH AMERICAN ROCKWELL použitý hierarchický model, neskôr adoptovaný spoločnosťou IBM ako základný kameň ich produktu IMS. Dve databázy si zaslúžia spomenúť- PICK a MUMPS.
Relačný model bol navrhovaný E. F. CODD-inom v 1970. Kritizoval existujúci model pre mätúci abstraktný opis informácií. Napriek tomu ostal relačný model dlhšiu dobu len v akademickom prostredí. Produkty CODASYLu (IDMS) a produkty sieťových modelov (IMS) boli koncipované ako čiastočné inžinierske riešenia. Prvý komerčný produkt, ORACLE a DB2, sa objavil až v roku 1980. Prvý úspešný databázový produkt pre mikropočítače bol dBASE pre CP/M a PC-DOS/MS-DOS operačné systémy.
Počas 80-tych rokov bola aktivita výskumu zameraná na distribuované databázové systémy a databázové stroje, ale tieto vývojové trendy mali iba malý efekt na trh. Ďalšia dôležitá teoretická myšlienka bola FUNCTIONAL DATA MODEL, okrem špecializovaných aplikácii v genetike, molekulovej biológii a pri vyšetrovaní zločinov, si ho svet však nevšimol.
V 90. rokoch sa pozornosť upriamila na objektovo orientované databázy. Tieto mali úspech v odvetviach, kde bolo nutné vlastniť komplexnejšie dáta ako mohol relačný systém jednoducho pokryť. Napríklad priestorové databázy, inžinierske dáta a mulitmediálne dáta. Niektoré z týchto myšlienok boli prijaté relačnými obchodníkmi, ktorí začlenili nove možnosti do ich produktov ako výsledok. V 90. rokoch bolo badať aj rozširovanie open source databáz ako PostgreSQL a MySQL.
V treťom tisícročí je XML database modernou oblasťou pre inováciu. XML databázy majú za cieľ vymazať tradičný rozdiel medzi dokumentmi a dátami.
Knižné referencie.
Addison-Wesley, ISBN 0-201-50209-7