Martin Gregor

Martin Gregor, pôvodným menom Martin Guttmann (* 14. november 1906, Trnava – † 29. jún 1982, Bratislava) bol slovenský herec. Martin Gregor bol predovšetkým divadelný herec, jedna zo zakladajúcich osobností slovenského profesionálneho divadelníctva. Popri účinkovaní v Slovenskom národnom divadle pôsobil aj v rozhlase, televízii a vo filme.
Život.
Narodil sa v roku 1906 ako Martin Guttman, bol židovského pôvodu. Jeho otec Žigmund Guttman, pôvodom klampiar, ušiel s cirkusom a živil sa ako hudobný klaun. Martin Gregor v roku 1923 absolvoval priemyslovku a do roku 1931 pracoval ako sústružník v trnavskom "Coburgu", no po otvorení Hudobno-dramatickej akadémie v Bratislave, sa rozhodol študovať herectvo. Do Slovenského národného divadla sa dostal už v sezóne 1932/1933 ako študent druhého ročníka. Už prvé postavy Martina Gregora odhalili jeho talent pre komediálne úlohy, stvárnil Pištu v "Dobrodružstve pri obžinkoch", Osipa v "Revízorovi", Jelenfyho v "Inkognite", či Raspľujeva v hre "Krečinskij sa žení". Svojimi komediantskými výstupmi zabával okolie už v detstve a neskôr začal pôsobiť v niekoľkých ochotníckych súboroch.
V rokoch 1932-1940 bol členom Činohry Slovenského národného divadla. V roku 1940 ho pre jeho židovský pôvod prepustili. Vtedy sa stretol so svojou budúcou manželkou Magdou, ktorú zasa kvôli jej pôvodu prepustili z baletného súboru Slovenského národného divadla. Vzali sa v roku 1942. V neľahkom období pomáhali manželom priatelia, Martin Gregor tajne prekladal pre rozhlas, viackrát bol zatknutý, no vďaka svojej popularite a neústupčivosti manželky vždy prepustený. Po potlačení Slovenského národného povstania v septembri 1944 boli Židia odvezení do koncentračných táborov. Martin Gregor sa postupne dostal až do štyroch koncentračných táborov: (Osvienčim, Rydultow, a Gusen), rovnako ako jeho manželka. Znovu sa stretli po oslobodení v roku 1945.
Po skončení vojny sa manželia znovu vrátili do Bratislavy, aj do Slovenského národného divadla kde sa stal opäť členom (v rokoch 1948-1952 riaditeľom, v rokoch 1967-1970 šéfom činohry), ako aj spoluzakladateľmi Novej scény. K ďalším veľkým činoherným postavám patrili okrem iných úloha Fiodora v "Bratoch Karamazovovcoch", Augusta v hre "Dvaja", či mešťanostu v "Revízorovi". Zahral si tiež vo filme "Vlčie diery" a "Boj sa začne zajtra". Pravidelne vystupoval aj v rozhlase.
V 50. rokoch ho obvinili z oportunizmu, kozmopolitizmu a kariérizmu. Bol zbavený všetkých funkcií a aj s manželkou ho prepustili z divadla. Napokon sa uchytil v rozhlase a do divadla sa vrátil až po dvoch rokoch. Znovu sa mu podarilo zaradiť medzi najobľúbenejších hercov na scéne a okrem komediálnych úloh bol obsadzovaný aj do tragických postáv Aristida v "Tanci nad plačom", Jourdaina v hre "Meštiak šľachticom", Varazina v "Tarelkinovej smrti". Začal pôsobiť ako pedagóg na Vysokej škole múzických umení, predstavil sa na filmovom plátne, diváci ho mohli vidieť vo filmoch "Výlet po Dunaji", "Statočný zlodej", "Transport z raja", "Jánošík", "Obchod na korze" a "Dni zrady". Neskôr sa stal šéfom činohry Slovenského národného divadla. 
Ďalšie životné a pracovné problémy prišli s rokom 1968, kedy herec uvažoval aj o emigrácii. Nakoniec sa rozhodol ostať, aj napriek tomu, že bol čoskoro zbavený všetkých funkcií a mal zákaz vycestovať. Ostalo mu však divadlo a divákom sa predviedol v úlohách Vengeroviča v "Platonovovi", Apuška v "Krásnej neznámej", či ako Kenotaf vo "Fatamorgáne". Najúspešnejšou postavou z tohto obdobia bol rola Willieho Clarka v Simonových "Zlatých chlapcoch". V trpkej komédii zo života starnúcich kabaretiérov sa predstavil spolu s Ladislavom Chudíkom. Hrali ju viac ako dvestopäťdesiatkrát. V divadle, v rozhlase a v televízii si Martin Gregor zahral v "Zenovom vedomí", "Americkej tragédii", v "Článku na prvú stranu", či "Jubelových deťoch". Jeden herecký sen sa však Martinovi Gregorovi nikdy nesplnil, nezahral si Shylocka zo Shakespearovho "Kupca benátskeho".
V rokoch 1952-1954 bol režisérom bratislavského rozhlasu a podieľal sa na založení Rozhlasového hereckého súboru. V rokoch 1961-1969 bol predsedom ZSDU. Za 50 rokov vytvoril Martin Gregor 190 postáv na javisku a mnoho ďalších v rozhlase, filme a televízii (napr. "Zaprášené histórie" - 1971, "Americká tragédia" - 1976). Úspešne nahovoril postavu "Lietajúceho strýka Fedora" v belgickom večerníčku Tip a Tap.