Človek heidelberský

Človek heidelberský alebo heidelberský človek alebo homo heidelbergensis (lat. "Homo heidelbergensis"; pri použití v širšom zmysle je čiastočné alebo úplné synonum archaický Homo sapiens) je druh z rodu človek (Homo). V najužšom zmysle (a pôvodne) zahŕňa len nález z Maueru (Mauer 1, vek 609 000 BP), v širších významoch zahŕňa aj podobné nálezy z Európy, Afriky a prípadne aj Ázie (väčšinou sa udáva, že spadajú do obdobia 900/800/600 000 – 200/100 000 BP) – podrobnosti pozri nižšie. 
O náleze z Maueru pozri článok Mauer 1; nasledujúci text sa zaoberá širšími významami pojmu človek heidelberský.
Rozsah pojmu / definícia.
Do polovice 90. rokov (ale niekedy aj dnes) sa obyčajne taxóny, ktoré sa teraz zaraďujú pod Homo heidelbergensis zaraďovali:
Niektoré z nálezov sa zaraďovali aj priamo pod neandertálcov (napr. poddruh Homo neanderthalensis soloensis) alebo ako anteneandertálci a/alebo preneandertálci.
Spomenuté poddruhy Homo erectus heidelbergensis resp. Homo sapiens heidelbergensis zahŕňali buď len nález Mauer 1 alebo (neskôr) aj viacero podobných nálezov z Európy a prípadne aj Afriky (pozri napríklad nižšie Szalay 1979 a podobne v súčasnosti – pod názvom Homo heidelbergensis- napr. Vančata 2007), t. j. predovšetkým sem nepatrili nálezy Tiganníf (Tighennif)/Tarnifin (Ternifine); Homo mauritanicus), Ngandong (Homo soloensis) či Kabwe/Broken Hill (Homo rhodesiensis), ale aj iné. 
Moderné (t. j. široké) chápanie druhu Homo heidelbergensis zaviedol Rightmire 1995. V zásade možno povedať, že Homo heidelbergensis pri každej modernej definícii zahŕňa nálezy zo stredného pleistocénu, ale nepatria doň nikdy niektoré ázijské nálezy zo stredného pleistocénu patriace jednoznačne pod Homo erectus (ako napr. človek pekinský). Podrobnejšie sa však v (ne)zaradení nálezov pod tento druh autori líšia. Príklady interpretácií jednotlivých autorov sú uvedené nižšie pod nadpisom Nálezy, ale zhrnujúc možno skonštatovať nasledovné:
Niektorí autori od konca 90. rokov zaraďujú európske nálezy z druhu Homo heidelbergensis pod Homo neanderthalensis ako jeho najstaršie formy.
Zahrnuté staršie taxóny (t.j. subjektívne synonymá).
Pozri pod človek (Homo)#Podrobnejšia verzia. Synonymá typového nálezu sú uvedené v článku Mauer 1.
Charakteristika.
Typový nález je Mauer 1, preto pozri aj článok Mauer 1 o jeho charakteristike. 
Podľa Thurzo 2010 a 1998 (definíciu Homo heidelbergensis podľa Thurza pozri nižšie) sa lebková kapacita Homo heidelbergensis pohybovala v rozmedzí 930 – , pričom pre nedostatok postkraniálnych skeletov niet údajov o výške jeho postavy. K vzťahu medzi (ázijským) Homo erectus a (prinajmenšom) africkým Homo heidelbergensis (ktorý sa predtým podľa Thurza zaraďoval tiež pod Homo erectus) píše: "Napriek spoločným znakom (robustnej lebke, mohutnému nadočnicovému valu, ubiehajúcemu čelu, zaočnicovému zúženiu, prognatizmu spodnej časti tváre, veľkej medziočnicovej vzdialenosti, bezbradej sánke, nízkej šupine záhlavnej kosti a mohutne stavanému postkraniálnemu skeletu), africkí predstavitelia erektov mali tenší nadočnicový val, oblejšie steny lebky, trochu strmšie čelo, chýbal im mediosagitálny kýl na vrchu lebku a záhlavie (pri pohľade zboku) nemali tak uhlovito zalomené ako ich ázijskí vrstovníci."
Podľa Soukup 2005 má Homo heidelbergensis (definíciu Homo heidelbergensis podľa Soukupa pozri nižšie) aj erektoidné aj sapientné znaky. V porovnaní s Homo erectus má gracilnejšiu tvárovú kostru, oblejšiu tylovú oblasť lebky, väčšiu lebečnú dutinu (1 100 – ) a menšie zuby. Charakteristické znaky Homo heidelbergensis sú robustné telo, silné kosti a svaly, masívne lebkové kosti, úzka lebečná dutina, silné nadočnicové oblúky, veľká tvár s relatívne strmou profilovou líniou, dolná tretia stolička je väčšia než prvá a druhá a čeľusť je masívna s náznakom bradového výbežku. Homo heidelbergensis žil v zmiešaných lesoch, kombinovaných s trávnatými porastmi typickými pre druhý interglaciál. Živil sa rastlinami, ale aj lovil. Okolo 300 000 BP zrejme došlo k poklesu hrtana, ktorý umožnil artikulovanú reč, predtým asi vykonával mimetickú komunikáciu. V období Homa heidelbergensisa narastal význam učenia. Materiálne technológia Homa heidelbergensisa bol acheuléen (jeho posledná fáza), staval lovecké prístrešky, vyrábal kožené odev a pokrývky, používal oheň. Pred 300 000 rokmi sa objavila levalloiská industria.
Evolučné vzťahy.
Z fylogenetického hľadiska sa najčastejšie uvádza, že:
Poddruhy.
Druh Homo heidelbergensis donedávna nemal poddruhy, ale Manzi 2011 navrhuje nasledovné poddruhy (pre Homo heidelbergensis v najširšom zmysle): 
Homo heidelbergensis:
Nálezy.
Mounier (2011, 2009).
Štúdia 2011 zdôrazňuje správnosť akceptovania druhu Homo heidelbergensis (nálezy z Európy, Ázie aj Afriky). Homo cepranensis zaraďuje pod Homo heidelbergensis. Príklady nálezov Homo heidelbergensis: Petralona, Ceprano, Kabwe 1, Steinheim, Sima de los Huesos, Ťin-niou-šan (Jinnuishan), Ta-li (Dali).
Text 2009b Mounier do Homo heidelbergensis zaraďuje európske a africké nálezy stredného pleistocénu (790 000 BP až 300/250 000 BP), možno aj v Ázii (Dali, Jinnuishan).
Text 2009a zdôrazňuje správnosť akceptovania druhu Homo heidelbergensis a poskytuje veľmi detailný opis typového nálezu (tzv. mauerská čeľusť) a definíciu druhu Homo heidelbergensis. Nálezy, ktoré rozhodne patria do druhu Homo heidelbergensis sú Arago, Montmaurin, Sima de los Huesos a Tiganníf (Tighennif).
Larousse (prístup sept. 2011).
Tu to vyzerá tak, že Homo heidelbergensis zahŕňa len africké (!) nálezy.
Тhurzo (2010, 1998, 1985).
a)2010: Homo heidelbergensis žil 900 000 – 200 000 BP, pričom nemožno vylúčiť, že reliktné populácie vymreli v čase existencie Homo sapiens. Homo heidelbergensis zahŕňa všetkých „erektov z Afriky a Európy, niektorých geologicky mladších erektov z Ázie a tzv. anteneandertálcov (čiže predneandertálcov) z rôznych častí Afriky, Ázie a Európy (tzv. archaických Homo sapiens)“. Až do druhej polovice 90. rokov odborníci neuznávali samostatné postavenie druhu H. heidelbergensis, ale pokladali ho za súčasť druhu Homo erectus. Hlavné oblasti výskytu sú Keňa, Etiópia, Zambia, Maroko, Juž. Afrika, Čína, India, Indonézia (Jáva), Francúzsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Taliansko, Grécko, Nemecko a Maďarsko.
b)1998: 
Thurzo 1998 pod druh Homo heidelbergensis zaraďuje nálezy v rozmedzí 900 000 – 200 tisíc rokov BP, dodávajúc, že „nemožno vylúčiť, že posledné reliktné populácie vymreli pomerne nedávno - v čase existencie Homo sapiens“ (dokladať to má – vtedy nové, mladšie – datovanie nálezu z Ngandongu. Ďalej uvádza, že ‘’Až do druhej polovice 90. rokov odborníci neuznávali samostatné postavenie druhu H. heidelbergensis, ale pokladali ho za poddruh človeka vzpriameného nazvaný H. erectus heidelbergensis. Vzhľadom na niektoré "progresívnejšie znaky" (uvedené v úvode stati o človeku vzpriamenom) zaraďujeme všetkých erektov z Afriky a Európy, spolu s niektorými geologicky mladšími erektmi z Ázie a s takzvanými anteneandertálcami čiže predneandertálcami z rôznych častí Starého sveta (známymi aj pod taxonomicky nevyhovujúcim menom "archaický Homo sapiens") do druhu H. heidelbergensis.‘‘ 
Homo heidelbergensis zahŕňa tieto nálezy:
c)1985: 
V tomto roku ešte autor mal namiesto Homo heidelbergensis poddruhy:
Drobyševskij (2010, 2003).
a)V roku 2010 sa uvádza, že Homo sapiens je (asi) synonymum pre africké a európske nálezy prepaleantropa. Prepaleantropa autor vymedzuje rokmi 500/400 000 – 130 000 BP.
b)V roku 2003 autor navrhol: 
Rightmire (2009).
Rightmire 2009 zaraďuje medzi (len) africké Homo heidelbergensis (alternatívne nazývané Homo rhodesiensis) nálezy z obdobia 700 000 – 195 000 BP, konkrétne najmä nálezy Bodo (600 000 BP), Elandsfontein (1 mil.-600 000), Broken Hill, Ndutu, možno Eyasi, Zuttíja (Zuttiyeh; 350 000 – 300 000 BP) a Omo 2 (195 000 BP).
Tattersall (2009, 2008).
2009:Homo heidelbergensis sa začal 600 000 BP v Afrike a 500 000 BP v Európe a Ázii
2008: Gran Dolina a Tarnifin (Ternifine) tvoria zvláštny druh Homo mauritanicus alebo Homo antecessor. 
Wood a Lonergan (2008).
Do Homo heidelbergensis patrí Európa, Blízky východ, Čína, Afrika aj India. Časové vymedzenie je 600 – 100 000 BP.
Schrenk (2008).
Homo heidelbergensis je alternatívne označenie nálezov neskorého Homa erecta z obdobia 800 000 – 400 000 BP. Sú to nálezy Gran Dolina, Mauer, Bilzingsleben, Arago, Boxgrove, Ceprano. Africké a ázijské nálezy sú pod Homo erectus a Homo sapiens, mladšie európske nálezy sú pod Homo sapiens.
Bermúdez et al. (2007).
Podľa tohto článku nálezy Tigenníf, spolu so rovnako starými nálezmi Thomas Quarry a Awlád Hamída (Oulad Hamida) 1, a možno aj neskoršie severoamerické nálezy (Sídí Abdurrahmán, Salá (Salé) a Rabat (Kebitat = arab. asi Kabiba)) patria pod Homo ergaster ako poddruh Homo ergaster mauritanicus. 
Článok obmedzuje druh Homo heidelbergensis na európske druhy. Pre africké nálezy zaradenie (ani pôvodné pre severoafrické) nešpecifikuje, ale podľa Bermúdez et al. 1997 (pozri nižšie) možno usúdiť, že (zvyšné) africké nálezy patria pod Homo rhodesiensis.
Vančata (2007).
archaický Homo sapiens v širšom zmysle/?Homo heidelbergensis v širšom zmysle:
Rightmire (2007).
Uvádza dve možnosti: 
Storch (2007).
Homo heidelbergensis – 600 000 – 200 000 BP; zaraďované aj pod Homo erectus; v užšom zmysle len Európa, v širšom zmysle aj z Afriky, Indie, Číny a Indonézie:
Harvati (2007).
2007a: 
Homo heidelbergensis tradične zahŕňa európske a africké strednopleistocénne nálezy. Alternatívne navrhovaná taxonómia rôznymi autormi:
Alternatívne Homo neanderthalensis zahŕňa len nálezy po okamihu, keď sa strednopleistocénne populácie v Európe stali izolovanými, a Homo heidelbergensis zahŕňa európske aj africké strednopleistocénne nálezy (Rightmire 1998).
2007b: 
Harvati uvádza tri možnosti:
Autorka dodáva, že: 
Pietrusewsky (?2008).
Pietrusewsky, zdá sa, obmedzuje Homo heidelbergensis na európske nálezy. 
Delson and Baab (2007), Delson (2002).
a) Delson a Baab 2007 taxón Homo heidelbergensis nemá, namiesto toho:
ázijské nálezy po roku 250 000 BP má ako skupinu s neistým zaradením (nálezy pred 250 000 zrejme zaraďuje pod Homo erectus)
b) Delson 2002 má delenie podobné ako hore, s tým rozdielom, že namiesto Homo rhodesiensis hovorí o Homo sapiens rhodesiensis alebo africkom archaickom Homo sapiens a spomínané mladšie európske nálezy označuje aj ako preneandertálci/antenandertálci. Dodáva, že niektorí autori klasifikujú ľudí, ktorí vznikli po 800 000 BP v Európe (aj inde?) ako Homo heidelbergensis. Inde píše, že Homo heidelbergensis môže byť obmedzený len na Európu, alebo na Európu a Afriku alebo môže zahŕňať aj východnú Áziu.
Campbell et al. (2006).
Časovo vymedzuje Homo heidelbergensis rokmi 800 – 100 000 BP
Koltes, T. (2002-2005, písané 2004 alebo 2005).
Homo heidelbergensis v širšom zmysle:
Soukup (2005).
Homo heidelbergensis (=archaický Homo sapiens) zahŕňa nálezy z obdobia 700 – 200 000 BP z Afriky, Európy, Ázie. Konkrétne nálezy: Mauer, Arago, Steinheim, Swanscombe, Atapuerca 4 a 5 (Sima de los Huesos), Petralona, Vértesszöllös, Bilzingsleben, Ťin-niou-šan (Jinnuushan), Ta-li (Dali), Che-sien (Hexian), Ma-pa (Maba), Ngandong, Narmada, Bodo, Kabwe, Ileret, Koro Toro.
Schwartz a Tattersall (2005).
Tento text má namiesto široko ponímaného Homo heidelbergensis:
McKee (2005).
Táto kniha uvádza Homo heidelbergensis len ako sekundárnu možnosť klasifikácie. Ako príklady nálezov zaraditeľných pod Homo heidelbergensis uvádza Mauer, Boxgrove, Kabwe (Broken Hill), Bodo, Ta-li (Dali).
Grupe (2005).
Grupe do Homo heidelbergensis zaraďuje strednopleistocénne nálezy z Európy (od ?500 000) a Afriky (od ?600 000). 
Cambridge Dictionary (2005).
Homo heidelbergensis v širšom zmysle/?archaický Homo sapiens v širšom zmysle:
Nálezy Tarnifin (Ternifine), Homo soloensis a Ngadong sú pod Homo erectus, nález Ta-li (Dali) je pod Homo sapiens
Lexikon der Biologie (2004).
Homo heidelbergensis môže byť : 
Lewin a Foley (2004).
Homo heidelbergensis v užšom zmysle nezahŕňa Homo helmei a/alebo Homo antecessor a/alebo Homo soloensis a/alebo Homo mapaensis.
Cameron a Groves (2004).
Homo heidelbergensis sú nálezy z Afriky, Európy a Ázie, ako napr. Bodo, Kabwe, Saldanha, Ndutu, Tiganníf (Tighennif), Cave of Hearths, Kapthurin, Rabat, Casablanca, Mauer, Boxgrove, Arago, Petralona, Bilzingsleben, Vértesszölös, Jün-sien (Yunxian), Ta-li (Dali), Ťin-niou-šan (Jinniushan); nálezy Florisbad a Guomde sú už prechod k Homo sapiens. Nálezy Steinheim, Sima de los Huesos, Swanscombe, Narmada a Maba sú zaradené pod neandertálcami ako tzv. steinheimská skupina (kvázi „Homo steinheimensis“). Nález z Gran Doliny je Homo antecessor.
Groves (2004).
Tento autor do Homo heidelbergensis zaraďuje nálezy: Salá (Salé), Saldanha, Kabwe, Ndutu, Bodo 1, Eyasi, Tiganníf/Tarnifin (Tighenif/Ternifine), Zuttíja (Zuttiyeh), Mauer, Petralona, Steinheim, Swanscombe, Vértesszőlős 2, Bilzingsleben, Fontéchevade 2, Arago, Reilingen, Ceprano, Atapuerca SH 5, 4, 6 (ale inde má Sima de los Huesos ako neandertálca), Ta-li (Dali), Ťin-niou-šan (Jinniushan), Čchan-jang (Changyang), Ting-cchun (Dingcun), Čchao-sien (Chaoxian), Ma-pa (Maba), Xujiayao (Sü-ťia-jao), Hathnora [t.j. Narmada]
Mikko's Phylogeny Archive (posledný zdroj k časti Homo je z roku 2002).
V tomto systéme sú popri Homo heidelbergensis, teda ako od Homo heidelbergensis oddelené, klasifikované druhy/poddruhy Homo erectus mauretanicus, Homo rhodesiensis, Homo sapiens soloensis, Homo antecessor a Homo cepranensis.
Stringer (2002).
Homo heidelbergensis sú predovšetkým nálezy z Afriky a Európy (Arago, Petralona, Mauer, Bodo, Broken Hill, Salá (Salé)). Nálezy Narmada, Dali, Jinnuisha a Maba možno prípadne zaradiť tiež pod Homo heidelbergensis. Nálezy Gran Dolina a Ceprano sú prechod medzi Homo erectus a Homo heidelbergensis.
Heslip (2001).
Táto stránka síce hore uvádza Homo heidelbergensis zahŕňa obdobie 400 – 100 000 BP a len Európu, ale dole uvádza aj nálezy z Afriky a staré aj 600 000 BP. Ako konkrétne nálezy uvádza: Adipina, Arago, Bodo, Boxgrove, Kabwe/Broken Hill (uvedené aj pod Homo sapiens), Mauer, Petralona.
Hublin (2001).
Tento zdroj má namiesto Homo heidelbergensis Homo mauritanicus (Afrika a Európa) a 
Homo rhodesiensis (Afrika).
Wood (2000).
Článok Wood 2000a:
Do Homo heidelbergensis patria nálezy z Európy, Afriky a Ázie. Konkrétne nálezy: Mauer, Petralona, Arago, Montmaurin, Vértesszölös, Bilzingsleben, Sima de los Huesos (alternatívne neandertálec), Kabwe (Broken Hill, Homo rhodesiensis), Elandsfontein (Homo saldanensis), Berg Aukas, Eyasi (Palaeoanthropus njarensis), Rabat, Bodo, Ndutu, Salá (Salé), Thoma Quarry, Ta-li (Dali), Ťin-niou-šan (Jinniushan), Sü-ťia-jao (Xujiayao), Jün-sien (Yunxian), možno Hathnora (Narmada), možno Zuttíja (Zuttiyeh). Väčšina z týchto nálezov sa staršie zaraďovala pod Homo erectus. Homo antecessor je zvlášť.
Autor poznamenáva, že:
Článok Wood 2000b: 
Do Homo heidelbergensis (archaický Homo sapiens) patria nálezy Mauer, Petralona, Arago, Montmaurin, Vértesszöllös, Bilzingsleben, Kabwe (Broken Hill), Elandsfontein, Eyasi, Bodo, Ndutu, Salá (Salé), Thoma Quarry, Ta-li (Dali), Ma-a , Hathnora (Narmada), možno Zuttíja (Zuttiyeh). 
Ak sa rozdelí druh Homo heidelbergensis na tri geografické druhy, tak správne mená by boli pre Európu Homo heidelbergensis, pre Afriku Homo rhodesiensis a pre Áziu Homo soloensis (!). 
Autor dodáva, že niektorí autori tvrdia, že „ v rámci afrických nálezov je priestor pre [ďalší] druh“ Homo helmei – nálezy: Florisbad, Rabat, Cave of Hearths, Džabal Irhúd (Jebel Irhoud), Omo 2, Laetoli 18, Eliye Springs, Ileret (KNM-ER 3884 a 999).
Zeitoun (2000).
Do Homo heidelbergensis patria nálezy: Ndutu, Sambugmachan, Laetoli, OH 9 (!), Broken Hill, Omo Kibish 2, Ngandong 7 a 12, Sangiran 4 a Ngwi.
McBrearty a Brooks (2000).
rod Homo:
Delson (2000).
Homo heidelbergenis je alternatívny názov archaického Homo sapiens, a to najmä pre Afriku a Afriku, ale prípadne aj pre Áziu. Nálezy: Petralona, Arago, Ndutu, Kabwe, Bodo, Saldanha, Dali. V článku „Archaic Homo sapiens“ sa píše, že by bolo asi vhodné nahradiť archaického Homo sapiens samostatným druhom, ktorý sa volá najlepšie buď Homo heidelbergensis alebo Homo rhodesiensis, a neskoré nálezy priradiť do Homo neanderthalensis (napr. Swanscombe) a Homo sapiens (napr. Džabal Irhúd (Jebel Irhoud))
Klein (1999).
Homo heidelbergensis je alternatívne zaradenie najmä pre niektoré nálezy neandertálcov a niektoré nálezy Homo sapiens medzi 600 000 a 400 000 pred Kr. (teda pre niektorých starších raných neandertálcov a (všetkých?) raných Homo sapiens), pre západoázijské nálezy z rovnakého obdobia (najmä Narmada) a prípadne aj niektoré čínske nálezy (čiastočne aj oveľa mladšie ako 400 000 BP). Konkrétne ide o nálezy: (i) Európa a Afrika: len nálezy Mauer, Petralona, Arago, Bodo, Ndutu, Broken Hill, Elandsfontein, (ii) Narmada, a prípadne aj (iii) Čína: (len? nálezy) Ťin-niou-šan (Jinnuishan; Yinkou - Jin-kchou), Sü-ťia-jao (Xujiayao), Ta-li (Dali) a Ma-pa (Maba).
Rightmire (1998).
Rightmire 1998 uvádza, že Homo heidelbergensis zahŕňa africké a európske nálezy z obdobia od cca 700 000 BP do (?) 200 000 BP, prípadne aj nálezy vých. Ázie. Konkrétne menuje nálezy Bodo, Broken Hill, Elandsfontein, Ndutu, možno Eyasi, Petralona, Arago, Bilzingsleben, Vértészöllös, Swanscombe, Mauer, Boxgrove. Možno pod Homo heidelbergensis patrí aj Homo antecessor.
Autor dodáva, že niektorí autori obmedzujú Homo heidelbergensis na európske nálezy a niektorí zas zaraďujú nálezy z európskeho Homo heidelbergensis pod Homo neanderthalensis. 
Bermudez et al. (1997).
rod Homo:
Foley a Lahr (1997).
Do Homo heidelbergensis patria nálezy z Afriky a Európy; v Afrike od 600 000 BP, v Európe od 500 000 BP. Konrétne: nálezy Bodo, Ndutu, Elandsfontein, Kabwe, Arago, Bilzingsleben, Boxgrove, Ceprano, Mauer, Petralona, Verteszöllös, Steinheim, Swanscombe. Alternatívne možno pod Homo heidelbergensis zaradiť aj Homo helmei (t. j. nálezy Ehringsdorf, Pontnewydd, Florisbad, Džabal Irhúd (Jebel Irhoud), Eliye Springs, Laetoli 18, Omo 2, Singa).
Encyklopédia medicíny (1997).
Namiesto Homo heidelbergensis v dnešnom ponímaní je: 
rod Homo:
Kronika ľudstva (1992/1988).
Poddruh Homo erectus heidelbergensis zahŕňa len staršie európske nálezy, poddruh Homo erectus palaeohungaricus mladšie európske nálezy, poddruh Homo erectus mauritanicus mladšie africké nálezy, poddruh Homo sapiens steinheimensis nálezy medzi mindelom a rissom v strednej a severnej Európe, okrem toho existuje poddruh ngandonský človek a rodézsky človek.
Pyramída (1982).
Článok opočlovek má namiesto Homo heidelbergensis v dnešnom ponímaní 
Szalay a Delson (1979).
Namiesto Homo heidelbergensis v dnešnom ponímaní má poddruhy: 
Homo sapiens: