Expedícia 2

 
Expedícia 2 bola druhá posádka dlhodobo obývajúca Medzinárodnú vesmírnu stanicu (ISS). Veliteľom stanice bol ruský kozmonaut Jurij Usačov, letovými inžiniermi Susan Helmsová a James Voss (obaja USA). Hlavnými cieľmi misie bolo pokračovanie v aktivácii stanice a oživení systémov a tiež zabezpečenie spojenia s raketoplánmi, Sojuzmi a nákladnými loďami Progress.
Priebeh misie.
Štart, pripojenie k ISS.
Raketoplán Discovery odštartoval na let STS-102 z Kennedyho vesmírneho strediska 8. marca 2001 o 11:42:09 UTC. Na palube štartovali na svoju dlhodobú misiu posádka Expedície 2. K ISS sa raketoplán pripojil 10. marca. Dňa 19. marca 2001 došlo k výmene stálych posádok, členovia Expedícia 1 (William Shepherd, Sergej Krikaľov a Jurij Gidzenko) odovzdali stanicu novej posádke a vrátili sa s Discovery na Zem. 
V priebehu prvých týždňov pobytu na stanici sa posádka venovala experimentom a oživovaniu ďalších častí stanice. 16. apríla 2001 bola od stanice odpojiť nákladnú loď Progress M-44, ktorá potom zanikla v hustých vrstvách atmosféry. V rámci príprav na prílet raketoplánu Endeavour (STS-100) bol 18. apríla Sojuz TM-31 preparkovaný z portu na spodnej strane modulu Zarja na zadný port modulu Zvezda. Posádka ISS v skafandroch nastúpila do Sojuzu. Loď pilotoval Jurij Usačov. Po kontrole hermetickosti sa posádka opäť vrátila na ISS. 
STS-100.
Raketoplán Endeavour pri misii STS-100 sa k prednému portu modulu Destiny pripojil 21. apríla 2001 (PMA-2). Astronauti z raketoplánu namontovali na stanicu manipulátor Canadarm 2 SSRMS () a pripojili k ISS viacúčelový logistický modul Raffaello. Náklad z modulu bol presunutý do priestorov ISS. Došlo aj k poruche komunikácia medzi riadiacim centrom a stanicou, riadenie stanice musel prevziať raketoplán. Problém bol do odletu raketoplánu 29. apríla vyriešený. 
Sojuz TM-32.
Dňa 30. apríla 2001 pristála na spodnom porte modulu Zarja kozmická loď Sojuz TM-32 s posádkou Talgat Musabajev, Jurij Baturin a prvý vesmírny turista Dennis Tito. Cieľom tejto misie bola výmena záchrannej kozmickej lode pripojenej k ISS. Po prenesení nákladu a presunutí tvarovaných sedadiel do staršieho Sojuzu odleteli Musabajev, Baturin a Tito so Sojuzom TM-31 6. mája 2001 späť na Zem. 
Posádka ISS sa potom venovala testom manipulátora SSRMS a experimentom. 23. mája 2001 sa k zadnému portu modulu Zvezda pripojila nákladná loď Progress M1-6. Progress na stanicu dopravil 2400 kg nákladu, vrátane pohonných hmôt. Pri testoch manipulátora sa zistilo, že záložný riadiaci systém nepracuje správne. Štart raketoplánu Atlantis (STS-104) bol zatiaľ odložený, pretože pri umiestnení prechodovej komory Quest, ktorú mal raketoplán priviesť, musel byť manipulátor plne funkčný. Technici upravili riadiaci program manipulátora, po ďalších testoch sa už závady neprejavovali a tak bol let raketoplánu povolený. 
STS-104.
Atlantis sa pri misii STS-104 spojil s ISS 14. júla 2001 a počas troch výstupoch do vesmíru astronauti presunuli z raketoplánu prechodový modul Quest a pripojili ho k modulu Unity. Po úspešnom splnení úloh raketoplán stanicu 22. júla opustil. 
STS-105, ukončenie misie.
Raketoplán Discovery (STS-105) priletel na ISS 12. augusta 2001. So sebou priviezol nákladný modul Leonardo so zásobami, ktoré boli presunuté do priestorov ISS. Posádka raketoplánu počas dvoch výstupov do vesmíru pokračovala v montáži a zapájaní stanice. Na palube Discovery bola aj nová stála posádka ISS Expedícia 3 (Frank Culbertson, Vladimir Dežurov a Michail Ťurin). Dlhodobé posádky si stanicu odovzdali, členovia Expedície 2 sa stali členmi posádky raketoplánu. Raketoplán sa od stanice odpojil a Usačov, Voss a Helmsová sa s ním dostali 22. augusta 2001 späť na Zem.