Láva

Láva je roztavená hornina vyvrhovaná z krátera sopky počas erupcie. Rozdiel medzi lávou a magmou je, že termín láva pomenúva roztavenú horninu na povrchu Zeme, naopak magma roztavenú horninu pod povrchom. Medzi lávou a magmou sú aj ďalšie rozdiely (obsah plynov, atď.) Teplota lávy je od 700 °C do 1 200 °C, je dosť viskózna.
Zloženie lávy.
Chemické zloženie lávy má vzťah k jej teplote a správaniu. Vyvreté horniny, z ktorých je tvorená láva môžu byť rozdelené do troch skupín: felzické, intermediátne a mafické. Láva môže ďalej obsahovať xenolity (úlomky neroztavených hornín), prípadne aj utuhnuté časti vlastnej taveniny. Utuhnutím lávy určitého zloženia dostávame zodpovedajúcu horninu. Rýchlym utuhnutím taveniny sa tvorí tzv. vulkanické sklo - hornina bez viditeľných kryštálov jednotlivých minerálov.
Felzické lávy.
Felzické lávy, napríklad ryolitové alebo dacitové majú vysoký obsah kremíka, hliníka, vápnika, sodíka a draslíka. Sú veľmi viskózne a majú nízku teplotu. Pri utuhnutí v nich kryštalizuje prevažne kremeň a živce. Erupcia felzických láv prebieha explozívne, časté formy sú lávové dómy, pyroklastické prúdy a tufy.
Intermediátne lávy.
Intermediátne lávy majú menší obsah kremíka a hliníka, zato sa zvyšuje obsah železa a horčíka. Teplota lávy je vyššia a tým je nižšia jej viskozita. Erupcie sú prevažne explozívneho charakteru. Intermediátne lávy sú charakteristické pre väčšinu stratovulkánov. Pri kryštalizácii sa zväčšuje obsah tmavých minerálov: pyroxénov a amfibolov, hornina sa nazýva andezit. Pre andezity je charakteristický výskyt porfyrických výrastlíc kryštálov - fenokrystov
Mafické lávy.
Mafické lávy majú malý obsah kremíka a hliníka, zato veľký obsah železa a horčíka. Ich erupcie sú pokojné, majú vysokú teplotu (nad 900 °C) a nízku viskozitu - tvoria bazaltové horniny s výskytom olivínu. Mafické magmy sú produkované štítovými vulkánmi.
Ultramafické lávy.
Ultramafické magmy majú nízky obsah kremíka, vysoký obsah horčíka a vysoké teploty (1500 °C). Sú známe len z dávnej minulosti Zeme (komatiity), v súčasnosti sa už netvoria.
"Netradičné" lávy.
Pod týmto pojmom sa skrývajú lávy, ktorých zloženie sa značne odlišuje od bežných láv:
Typy láv a ich formy.
Viskozita je hlavné rozdeľovacie kritérium láv, pretože determinuje ich správanie.
Vysokoviskózne lávy majú nasledovné vlastnosti:
Viskózne lávy, ak vynecháme pyroklastické produkty, vytvárajú dve formy: lávové dómy a krátke lávové prúdy.
Nízkoviskózne lávy majú nasledovné vlastnosti:
Nízkoviskózne lávy tvoria tri formy ‘A‘a, pahoehoe a poduškové lávy.
Lávové dómy.
Niekedy vytvorí extrudovaná viskózna láva veľké, popraskané teleso s kupolovitým tvarom - vulkanický (alebo lávový) dóm, ktorý je vo vrchnej časti pokrytý úlomkami hornín a popolom. Ak magma utuhne ešte v prívodnom sopečnom komíne, upchá ho, čím sa v ňom zvýši tlak. Narastanie tlaku často spôsobí katastrofickú erupciu - vyvrhnutie množstva veľkých mrakov vulkanického popola, prachu, pyroklastov. Príkladom lávového dómu je dóm vytvorený erupciou sopky Novarupta na Aliaške. Na Slovensku je pekný príklad dómu ryolitové bralo Szabóova skala pri Žiari nad Hronom, vytvorené sopečnou činnosťou v terciéri.
Laminárne prúdy.
Laminárne, niekedy aj pásové prúdy nie sú príliš často sa vyskytujúce lávové formy. Vznikajú, ak pri pohybe lávy dolu svahom utuhne spodná a vrchná vrstva, pričom vnútro ostáva roztavené. Týmto sa vytvárajú listové útvary, ktoré majú veľmi chaotickú štruktúru, nazývanú autobrekcia.
'A'a.
'A'a, alebo Aa lávy (označenie pochádza z Havajskej angličtiny a znamená „stvrdnutá popraskaná láva“) je jeden z troch základných typov lávových prúdov. Charakteristická je hrubá, popraskaná štruktúra, tvorená blokmi rozlámanej lávy, nazývaná aj škvara. Vytvára sa postupným chladnutím viskóznejšieho lávového prúdu a "„usadzovaním“" tuhých úlomkov na jeho povrchu. Tieto sú postupom prúdu dolu svahom unášané aj na spodnú stranu prúdu, teda výsledný, utuhnutý prúd je tvorený chaotickými brekciami vlastných úlomkov.
Pahoehoe.
Názov pahoehoe pochádza opäť z Havaja a znamená "„hladká, nerozlámaná láva“". Je to bazaltová láva s nízkou viskozitou, ktorá vytvára lalokovité prúdy a iné bizarné tvary.
Poduškové lávy.
Poduškové lávy sú typické útvary, vznikajúce výlevom magmy do podmorského prostredia. Pri kontakte s vodou povrch lávy okamžite tuhne. Prívod ďalšej magmy z komína má za následok vytváranie kvapkovitých alebo vankúšovitých tvarov tuhnúcej lávy. Nakoľko väčšinu povrchu Zeme tvorí voda a dosť veľa sopiek sa nachádza pri vode, je aj výskyt týchto lávových útvarov častý.
Lávové produkty a útvary.
Erupcie lávy vytvárajú viaceré zaujímavé útvary a terénne dominanty.
Sopky.
Sopka je základný útvar, ktorý je vytvorený erupciou lávy. Rozlišujem dve základné formy: ploché štítové sopky, ktoré sú tvorené bazaltami, a strmé vrstevnaté kužele (stratovulkány) tvorené andezitmi a ryolitmi.
Lávové kužele.
Sú to malé troskové kužele, tvorené okolo prívodných sopečných komínov. Skladajú sa z tefry, vulkanického popola a prachu spečených pri explozívnej erupcii.
Lávové tunely.
Lávové tunely vznikajú, ak rýchlo tečúca láva na povrchu utuhne, ale pod povrchom je stále tekutá. V takejto rúre si pokojne tečie ďalej a chladne oveľa pomalšie, tak sa dajú nájsť tunely dlhé aj 15 km (terciérny vulkanizmus v severnom Queenslande v Austrálii).
Lávové jazerá.
V kráteroch niektorých sopiek sa permanentne nachádzajú jazerá roztavených hornín, bez toho aby eruptovali. Sú to nasledovné sopky: