Voľby do zastupiteľských orgánov Československa v roku 1971

Voľby do zastupiteľských orgánov Československa v roku 1971 sa konali v piatok a sobotu 26. a 27. novembra. Boli to v poradí piate voľby počas komunistického režimu a vlády jednej strany – Komunistickej strany Československa – od Februárového prevratu v roku 1948. Zároveň boli prvými voľbami uskutočnenými po Vpáde vojsk Varšavskej zmluvy v roku 1968, začiatku normalizácie a federalizácii Československa. Pôvodne sa voľby mali konať už v roku 1968, tie však boli niekoľkokrát odložené kvôli politickým zmenám počas Pražskej jari a následnej invázii. Spoločne v rovnaký deň sa konali voľby do Snemovne ľudu a Snemovne národov Federálneho zhromaždenia (spoločného parlamentu), do Českej a Slovenskej národnej rady (parlamentov jednotlivých republík federácie) aj do krajských, okresných, mestských, miestnych či obvodných národných výborov (orgánov miestnej samosprávy). Vo voľbách kandidoval tzv. Národný front Čechov a Slovákov.
Výsledky.
Výsledky volieb, ako o nich informoval oficiálny denník Komunistickej strany Rudé právo v pondelok 29. novembra 1971:
Neuskutočnené voľby v roku 1968.
V roku 1964 sa konali voľby do všetkých zastupiteľských orgánov, v rámci ktorých sa spoločne v jeden deň uskutočnili voľby do zastupiteľských orgánov na všetkých úrovniach, t. j. do Národného zhromaždenia (parlamentu), Slovenskej národnej rady (lokálneho zastupiteľského orgánu v slovenskej časti územia) aj do krajských, okresných, miestnych, mestských a obvodných národných výborov. Podľa Ústavy ČSSR malo funkčné obdobie všetkých týchto orgánov skončiť v júni 1968, kedy sa opäť plánovali spoločne konané voľby.
V septembri 1967 však Ústredný výbor Komunistickej strany rozhodol, že voľby v roku 1968 sa budú konať oddelene. Národné zhromaždenie sa následne v novembri 1967 uznieslo, že voľby do národných výborov sa budú konať 19. mája 1968 a voľby do Národného zhromaždenia a Slovenskej národnej rady sa budú konať až 17. novembra 1968. Národné zhromaždenie za týmto účelom aj začalo proces ústavného zákona, ktorý by o niekoľko mesiacov predĺžil volebné obdobie parlamentu. Tento ústavný zákon nadobudol účinnosť 1. januára 1968.
Ale keďže od začiatku roka 1968 sa zrýchľovalo tempo politických a spoločenských zmien v Československu v súvislosti so začiatkom reformného procesu Pražskej jari, začali silnieť názory, že by bolo vhodnejšie májové voľby do národných výborov odložiť. Dôvodom k dokladu malo byť poskytnutie času k väčšej príprave a začleneniu noviniek z Akčného programu Ústredného výboru KSČ. Predsedníctvo Národného zhromaždenia 11. apríla 1968 rozhodlo, že májové voľby budú naozaj odložené. O odklade volieb do Národného zhromaždenia a SNR sa však v tejto fáze nehovorilo a stále zostával v platnosti novembrový termín. Podľa zákona č. 113/67 Zb. mali voľby prebiehať na spôsob okrskov s viacerými mandátmi s prevahou počtu kandidátov nad počtom mandátov. Predpokladalo sa síce so zachovaním systému Národného frontu, novinka však mala potenciál vytvoriť aspoň čiastočnú politickú súťaž.
Situácia sa ďalej zmenila v lete 1968. Prehlbovanie reformného procesu a zásadné debaty a štátoprávnom usporiadaní Československa viedli k ďalšiemu odkladu volieb. Návrh ústavného zákona 1. júla 1968 konštatoval v dôvodnej správe, že „'“ Ohľadom náhradného termínu sa v dôvodnej správe píše, že „'“
Po Vpáde vojsk Varšavskej zmluvy v auguste 1968 a nástupu normalizácie boli voľby opäť odložené ešte na neskôr. V októbri 1969 ďalší ústavný zákon rozhodol, že „""“ Voľby sa nakoniec konali až novembri 1971 v úplne inom kontexte (federalizácia Československa, návrat k rigidnému systému obvodov s jedným mandátom s minimálnou politickou súťažou).
Zdroj.
 – prekladom z českej Wikipédie je sekcia Neuskutočnené voľby v roku 1968