Svinica (vrch)

Svinica (; ) je uzlový vrch v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier na slovensko-poľskej hranici. Leží v závere Tichej doliny nad Podbanským, približne severozápadne od Popradu.
Názov.
Je podľa goralského podania odvodený od jeho podoby so svinskou hlavou.
Poloha.
Nachádza sa v strednej časti Tatier, na západnom okraji podcelku Východné Tatry a ich časti Vysoké Tatry. Leží na slovensko-poľskej hranici, na pomedzí Prešovského kraja a Malopoľského vojvodstva. Juhozápadne sa zvažujúca časť hrebeňa patrí do okresu Poprad a katastra mesta Vysoké Tatry, severné a východné svahy patria do Powiatu tatrzańského a katastra mesta Zakopané na severe a gminy Bukowina Tatrzańska na severovýchode. Najbližšími sídlami na slovenskom území sú severovýchodne situovaná Tatranská Javorina, juhovýchodne ležiace Vyšné Hágy a Štrbské Pleso a juhozápadne Podbanské, na poľskom území je severozápadne mesto Zakopané. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku v slovenskej i poľskej časti pohoria a juhozápadná časť je súčasťou národnej prírodnej rezervácie Tichá dolina.
Opis.
Monumentálny a veľmi nápadný vrchol v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier leží medzi vrchmi Beskyd () a Valentková (). Má dva vrcholy severozápadný () a juhovýchodný () a rozsiahle suťové polia. K východu - smerom do Poľska - vybieha z masívu mohutná rázsocha s vrcholmi ako je Kozi Wierch, Granaty, Wielka Buczynowa Turnia a ďalšie. Na tomto hrebeni je snáď najnáročnejšia turistická trasa v celých Vysokých Tatrách - známa Orlia prť. 
Západne je na slovenskom území Tichá dolina, ktorou vodu z priľahlých svahov odvádza Tichý potok do Váhu. Severné svahy klesajú do Gąsienicovej doliny a východné do Doliny Pięciu Stawów Polskich, z ktorých voda odteká do Dunajca. Západne sa nachádza Kasprov vrch (), Beskyd (), Goričková (), Kresanica (), Poľská Tomanová () a Magura (), južne Veľká kopa (), Zadná Garajova kopa (), Valentková (), Tichý vrch (), Hrubý vrch () a Kôprovský štít (), východne Hrubý štít (), Miedziane (), Opalony Wierch (), Kozí vrch (), Wielki Woloszyn () a Wielka Koszysta () a severne Žólta Turnia (), Kościelec () a Kopa Magury (). Na vrchol vedie hrebeňom značený turistický chodník.
Výhľady.
Turisticky voľne prístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Viditeľné sú mnohé vrcholy a okolité doliny Vysokých Tatier, pri vhodných podmienkach je vidieť aj časť Nízkych Tatier, Veľkej Fatry a Oravských Beskýd.
Prístup.
Štít sa nachádza na území národnej prírodnej rezervácie a Tatranského národného parku, napriek tomu patrí medzi veľmi navštevované vrcholy. Umožňuje to značený turistický chodník vedúci hrebeňom.
Výstupy.
Výstup na Svinicu nie je ľahký. V ranných turistických dobách pokusy o jeho zdolanie končievali na nižšom vrchole. Neúnavne sa pokúšal o výstup na vyšší vrchol ľvovský kňaz a prírodovedec Eugen Janota. Na najvyšší vrchol vystúpil 22. júla 1867. Spoločnosť mu robili Bronisław Gustawiecz, Stanisław Librowski, horský vodca Maciej Sieczka a neznámy nosič. Reálne však ako prvý na vrchol vystúpil horský vodca Maciej Sieczka. Stalo sa tak počas oddychu jeho klientov. Po výstupe Maciej Sieczka sa vrátil k spoločníkom a vyviedol ich na vrchol Svinice. Zo Svinice je veľmi dobrý výhľad na okolité štíty. Tovarišstvo tatranské vybudovalo v roku 1885 na vrchol turistický chodník, ktorý vedie cez Svinické sedlo. Kritické úseky boli zabezpečené umelými pomôckami. V roku 1889 bol na Svinicu postavený chodník z opačnej strany, zo sedla Zawrat (). Pod sedlom stála v rokoch 18901924 turistická útulňa.