Peter Salner

PhDr. Peter Salner, DrSc. (* 1. marec 1951, Bratislava) je významný slovenský etnológ, judaista, vedúci vedecký pracovník Ústavu etnológie a sociálnej antropológie Slovenskej akadémie vied v Bratislave, externý pedagóg na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, Fakulte humanitních studií a Institute základů vzdělanosti Karlovej univerzity v Prahe. V rokoch 19962013 pôsobil zároveň ako predseda Židovskej náboženskej obce v Bratislave, v rokoch 20112019 bol podpredsedom Ústredného zväzu židovských náboženských obcí v SR. Hlavnými oblasťami jeho vedeckého záujmu je život v mestskom prostredí, s dôrazom na Bratislavu a sociálna kultúra židovskej komunity v 20. a 21. storočí.
Život.
Peter Salner v roku 1974 získal vysokoškolský diplom na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v odbore národopis na tému súčasnej bratislavskej svadby. Po skončení školy sa zamestnal v Mestskom dome kultúry a osvety (1.9.197428.2.1975). Napriek kádrovým problémom (emigrácia brata, otec bývalý predseda židovskej náboženskej obce a matka vedená ŠtB ako sionistka) bol prijatý na internú ašpirantúru v Národopisnom ústave SAV (NÚ SAV) v Bratislave. V roku 1980 úspešne obhájil dizertačnú prácu "Etnografické aspekty výskumu súčasnej mestskej rodiny" (na základe materiálu z Bratislavy I) a bol mu udelený titul CSc. Jeho školiteľom bol slovenský etnológ Adam Pranda. V tom istom roku získal aj titul PhDr. Od roku 1984 nastúpil v NÚ SAV na vedecké miesto. Za vynikajúcu vedecko-výskumnú a pedagogickú činnosť mu bola udelená v roku 2003 vedecká hodnosť DrSc.
Výskum a dielo.
Peter Salner je zakladateľom urbánnej etnológie na Slovensku. Od svojich počiatočných výskumov súčasnej bratislavskej mestskej rodiny prešiel k téme medzivojnového spôsobu života bratislavského meštianstva a ďalších spoločenských skupín mesta Bratislavy. V rokoch 1985 a 1987 editoval na túto tému dve monotematické čísla "Slovenského národopisu", ktoré sa stali bázou pre výskum formujúcej sa antropológie mesta na Slovensku. V postupne sa meniacej spoločensko-politickej atmosfére prišiel Peter Salner s myšlienkou vydať knihu o medzivojnovej Bratislave. Dielo "Taká bola Bratislava" (1991), na ktorom spolupracoval s ďalšími etnológmi a historikmi pochádzajúcimi z bratislavského prostredia, bolo prelomovým v odbore výskumu mesta (aj použitím metódy „oral history“) a dodnes je inšpiratívnym zdrojom urbánnych etnológov na Slovensku. Za túto knihu získal Cenu E. E. Kischa (1992).
Zmenená politická atmosféra po roku 1989 otvorila možnosť štúdia množstva výskumných tém, ktoré dovtedy režim komunistickej strany zakazoval. Výskum sociálnych vzťahov v meste a diverzifikácie mestského spoločenstva priviedli Petra Salnera k štúdiu tolerancie a intolerancie, etnických menšín a konfliktov v spoločnosti. Výskumy publikoval aj v popularizačných monografiách "Premeny Bratislavy 1939-1993" (1998), "Bratislavské kaviarne a viechy" (2006) a mnohých ďalších.
Peter Salner zároveň uchopil nové výskumné témy, vychádzajúce z jeho pôvodných výskumov prostredia mesta, zamerané na sociálnu kultúru židovskej komunity a židovských identít v 20. storočí. V ďalšej prelomovej publikácii "Prežili holokaust" (1997) spracoval autentické spomienky preživších na obdobie šoa. Po nej nasledovala ďalšia zásadná práca "Židia na Slovensku medzi tradíciou a asimiláciou" (2000), zaoberajúca sa procesmi transformácie židovských komunít a identít v 20. storočí v slovenskom prostredí. Nasledovali publikácie "Mozaika židovskej Bratislavy" (2007), "Premeny židovskej Bratislavy" (2008), a tiež publikácie "Židia na Slovensku po roku 1945 (Komunita medzi vierou a realitou)" (2016) a "Židia na Slovensku po roku 1989 (Komunita medzi budúcnosťou a minulosťou)" (2018), ktoré voľne nadväzujú na publikáciu "Židia na Slovensku medzi tradíciou a asimiláciou" (2000) a i.
Do roku 2021 Peter Salner publikoval 18 autorských monografií a editorsky sa podieľal na ďalších 14 tituloch. Je autorom vyše dvoch stoviek vedeckých štúdií.
Pedagogická činnosť.
Výberové prednášky:
Práca pre židovskú komunitu.
V roku 1996 sa stal predsedom Židovskej náboženskej obce v Bratislave. V tejto funkcii zotrval štyri volebné obdobia (2013). Počas jeho pôsobenia vybudovali na obci novú židovskú kuchyňu, zrekonštruovali Memoriál Chatama Sofera (zo spomienok na rekonštrukciu vyšla monografia Petra Salnera a architekta Martina Kvasnicu "Chatam Sofer memoriál" (2002, ²2012), začali rekonštruovať priestory Komunitného centra ŽNO, aj Domov pre seniorov Ohel David a rozbehli ďalšie projekty.