Trepešský potok

Trepešský potok je potok v Dolnom Šariši, v severnej časti okresu Sabinov. Je to ľavostranný prítok Ľutinky, meria 3,5 km a je tokom VII. rádu.
Tok potoka.
Pramení v Čergove v oblasti sedla Široký laz (827 m n. m.) na severovýchodnom svahu Trepeša (911,6 m n. m.), v lokalite Kovaľova lúka, v nadmorskej výške cca 870 m n. m. V pramennej oblasti tečie sprvu na západ, potom sa stáča a na krátkom úseku pokračuje na severozápad. Sprava ďalej priberá dva krátke prítoky z oblasti Boldovskej lúky, pričom opäť tečie západným smerom a zľava priberá prítok (668,9 m n. m.) zo severozápadného svahu Trepeša. Od tohto sútoku tečie znovu na severozápad, z pravej strany priberá prítok z oblasti Pálkovej lúky a ďalej už pokračuje smerom na sever. Priberá ešte svoj najdlhší, pravostranný prítok (1,5 km) z lokality Pálkova lúka a v osade Majdan ústi v nadmorskej výške približne 515 m n. m. do Ľutinky.
"Trepešský potok" patrí do okresu Sabinov v Prešovskom kraji. Nachádza sa v geomorfologickom celku Čergov.
Pôvod názvu.
Názov vodného toku "Trepešský potok" má pôvod v názve vrchu (aj lesa aj lúky) "Trepeš"
. Z toponyma "Trepeš" bolo po rozšírení o formant "-ský" a po kombinácii so všeobecným podstatným menom potok s významom "menší prirodzený vodný tok" utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena "Trepešský potok" ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. 
Toponymum "Trepeš" má pôvod v slovnom základe "treb-" z celoslovanského slova "*tríbiť ←*trěbiti" vo význame "1. čistiť, mýtiť, 2. prinášať obete, obetovať". V pomenovacom procese toponým, v ktorých slovnom základe sa vyskytuje slovo "trebiti", motivačným prvkom bolo "miesto, lokalita získania pôdy na poľnohospodársku činnosť alebo na osídlenie pôvodne krovinatej a lesnej pôdy pálením, čistením a klčovaním aj s koreňmi, vytrhávaním rastlín aj s koreňmi, vykopávaním drevín s koreňmi". Menej frekventovaným motivačným prvkom sa ukazuje pomenovanie miesta spojeného so slovanským slovom "trěba" vo význame "pohanská obeta". V pomenovacom procese geografických názvov z územia Slovenska so slovným základom "treb-" bola čiastočne priamo využitá apelatívna časť dobovej slovenskej slovnej zásoby ale zároveň v značnom rozsahu boli sekundárne použité v tomto procese aj osobné mená, ktoré sa vyvinuli z tohto slovného základu. Porovnaj aj názvy obcí Trebišov, Trebatice, Trebejov, Trebeľovce, Trebichava, Trebostovo, Trebušovce, ale aj ojkonymá Trebeľa (vodný tok, horáreň, lúka), "Treberky" (vrch a les v Kečove), "Trebešín" (samota v Starej Turej), "Trebetín" (les v Malej Lodine), "Trebetín" (les v Margecanoch a Ružíne), Trebianka (vodný tok), "Trebník" (sad), "Trebuľa" (osada na Sliači), "Nové Triby" (les v Kostoľanoch pod Tribečom), Veľký Tribeč. Toponymický vývoj názvov pokračoval ďalej v dvoch prípadoch: "Trepec" (vodnou nádržou "Domaša" zatopená obec s dokladom z roka 1410 "Trebec", ktorý dosvedčuje, že ešte v 15. storočí bola spätosť s pôvodným významom apelatívneho slovného základu živá, a "Trepeš" (vrch v Olejníkove), v oboch prípadoch už v štandardizačnom procese malo dôjsť k úprave nárečovej podoby do tvaru "Trebeš" a "Trebec"
Názov vodného toku bol štandardizovaný v roku 1992.
V priestore slovenskej hydronymie vodných tokov hydronymum "Trepešský potok" je jedinečným hydronymom (august 2022). 
Referencie.