Reďkev siata

Reďkev siata (lat. "Raphanus sativus") je rastlina z čeľade kapustovité ("Brassicaceae"). 
Ojedinele sa zaraďuje pod reďkev ohnicovú ako jej poddruh či varieta (lat. "Raphanus raphanistrum subsp. [alebo var.] sativus")
Výraz reďkev siata v užšom zmysle označuje len opak reďkovky, teda reďkev siatu čiernu (Raphanus sativus var. major, resp. niger); naopak latinský výraz Raphanus sativus v užšom zmysle označuje len reďkovku – pozri nižšie pod Systematika. Ďalší text tohto článku sa vzťahuje na celý druh Raphanus sativus.
Výskyt.
Pestuje sa v celej Európe, v miernom pásme v Ázii, v Severnej Amerike a v Austrálii. Občas dočasne splanieva (na smetiskách, úhoroch a pod.).
Charakteristika.
Je to jedna z najstarších kultúrnych rastlín; slúži ako zelenina, olejnina, krmivo. Ide o jednoročnú alebo dvojročnú bylinu. Má buľvu alebo hypokotylovú hľuzu (t.j. buľvičku), ktorá je vnútri biela príp. ružovkastá a na povrchu môže mať rozličné farby (červená, biela, čierna, žltá, sivá a pod.). Na jej vrchole je najprv listová ružica a neskôr byľ. Koruna kvetu je tvorená asi 10 mm dlhými bielymi až fialkastobielymi lístkami. Plody sú dužinaté pozdĺžne ryhované pašešule s bielym vatovitým pletivom vo vnútri.
Buľva obsahuje veľa minerálnych látok, z ktorých prevláda vápnik, síra, fosfor, draslík. Ďalej obsahuje vitamín C, E, B. Reďkev sa používa aj ako liečivá rastlina s antimikrobiálnym účinkom.
Systematika.
Súčasná bežná systematika.
reďkev siata v širšom zmysle (Raphanus sativus):
Slovenské termíny reďkev a reďkev siata sú teda dvojznačné: reďkev =1. Raphanus, 2. Raphanus sativus var. major; reďkev siata = 1. Raphanus sativus, 2. Raphanus sativus var. major.
Zdroje:
Jäger 2007.
Nasleduje ukážka trochu odlišného delenia (Jäger et al. 2007). V časti conv. sativus je toto delenie založené primárne na sfarbení. Názvy v úvodzovkách sú doslovné preklady nemeckých názvov (tu sú uvedené len na uľahčenie orientácie, nejde o oficiálne slovenské názvy, hoci časť z nich sa niekedy používa aj v slovenčine, najmä názvy založené na farbách):&lt;br&gt;
Raphanus sativus:
Ako vidno, reďkovky netvoria jeden taxón, ale sú rozdelené do viacerých taxónov. Netaxonomicky resp. terminologicky sa však rozlišujú reďkovky a reďkve, a to (podľa toho istého zdroja) nasledovne: 
Sazonova – Stankevič 1985.
Nasleduje ukážka odlišného delenia (Sazonova a Stankevič 1985). Na tomto veľmi podrobnom delení je zaujímavé najmä to, že oddeľuje všetky ázijské taxóny od európskych (preto napr. ani redkovky netvoria jeden taxón ale sú rozdelené na európske a čínske reďkovky). Taxóny raphanistroides, caudatus a indicus sú pritom od ostatných taxónov oddelené až do tej miery, že sú klasifikované ako samostatné druhy (Aby sa dali zobraziť aj tieto druhy, táto systematika tu je na rozdiel od vyššie uvedenej systematiky uvedená už od úrovne rodu, teda od úrovne Raphanus). Na najnižšej úrovni je delenie založené primárne na sfarbení. Názvy v úvodzovkách sú doslovné preklady ruských názvov (tu sú uvedené len na uľahčenie orientácie, nejde o oficiálne slovenské názvy, hoci časť z nich sa niekedy používa aj v slovenčine, najmä názvy založené na farbách):&lt;br&gt;
rod Raphanus:
Schulz 1919.
Nasleduje ukážka staršieho podrobného systému (Schulz 1919):&lt;br&gt;
súborný druh Raphanus sativus:
Poznámka: „Prol.“ znamená rasa. „var.“ tento autor používa na označenie špeciálnych tvarov, „f.“ na označenie špeciálnych farieb.