Markušovce

Markušovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny na sútoku Levočského potoka s Hornádom.
Susedné obce.
Lieskovany, Matejovce nad Hornádom, Odorín, Rudňany, Spišská Nová Ves, Teplička, Závadka
Ulice.
Komenského, Školská, SNP, Michalská, Sv. Jána Nepomuckého, Za Hornádom, Bystrá, Odorínska cesta, Podhradová, Pod horou, Slovenská, Brezová, Poľná, Krátka, Železničná, Banícka, Za Tehelňou, Jareček
Vodné toky.
Hornád, Levočský potok, Odorica, Markušovský potok
Symboly obce.
V modrom štíte v zelenej pažiti stojaci striebrovlasý vľavo hľadiaci rozkrídlený anjel v striebornom rúchu a zlatom kabátci, v pravici so zlatou ratolesťou, v ľavici so zlatým vencom.
Pozostáva zo štyroch pruhov vo farbách zelenej, žltej, bielej a modrej. Vlajka je ukončená tromi cípmi.
Názov.
Cudzie názvy obce
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
Centrum obce s farským kostolom, hradom a súborom kaštieľov a kúrií bolo pre svoje pamiatkové hodnoty v roku 1993 vyhlásené za pamiatkovú zónu.
Pomníky.
V obci sa nachádza pomník padlých Markušovčanov v druhej svetovej vojne
Prírodné pamiatky.
Markušovský skalný hríb.
Nachádza sa v centrálnej časti národnej prírodnej pamiatky Markušovské steny na strmom svahu vo výške Ide o najkrajší hríbovitý skalný útvar na Slovensku. Vznikol v hornádskych vrstvách. Tvorí ho vysoká noha zložená zo zlepencov, ktoré sú menej odolné voči zvetrávaniu a tak sa rozpadli skôr ako pieskovce, z ktorých je vytvorený klobúk hríba o priemere cca . Chránený objekt leží od obce Markušovce v Hornádskej kotline. Geologicky je územie budované vnútrokarpatským paleogénom. Jeho bázu tvoria zlepence. Zrnitostné pomery zlepencov sa často menia, od balvanitých až po drobnozrnné. Zlepence transgredovali na podložné triasové vápence, pričom vyplnili aj nerovnosti podkladu. Medzi okruhliakmi dominujúcou horninou sú podložné svetlé vápence rozličného stupňa opracovania. Menej sa vyskytujú úlomky fylitov a zelených bridlíc. Podmienkou utvorenia osobitého príkladu hríbovitého útvaru je petrografická rozdielnosť podložnej časti, z ktorej je utvorená „"noha"“, a vrcholovej časti. Kým spodné časti tvorí hrubozrnný, typický zlepenec, mechanicky menej odolný, vrchná časť má pieskovcový charakter s väčšou súdržnosťou. Na formovaní sa však uplatnili i procesy riečnej erózie rieky Hornád, nad ktorej pravým brehom sa skalný hríb vypína, a čiastočne i veterná erózia. Tento proces nerovnomerného zvetrávania vytvoril jav skutočne zriedkavý. Je vysoký viac ako 8 metrov a je situovaný do okraja zlepencovej skalnej stráne. Je sprístupnený náučným chodníkom. Markušovský skalný hríb (1976, ) je nepochybne najznámejši slovenský hríbovitý skalný útvar.
Markušovské steny – Národná prírodná pamiatka.
Ide o chránené územie o rozlohe cca . Leží v Hornádskej kotline na ľavom brehu rieky Hornád medzi obcami Markušovce a Matejovce nad Hornádom. Neopakovateľný obraz územiu dávajú strmé skalné steny, v ktorých príroda počas štvrtohôr zvetrávaním, činnosťou vody, ľadu, slnka a vetra vytvorila ojedinelé skalné útvary.
Markušovská dolina.
Markušovská dolina ponúka široké možnosti na relax, turistiku, cyklistiku a je veľmi populárna ako medzi mladými, tak aj staršími občanmi.
Doprava.
Centrom obce prechádza železničná trať Žilina – Košice, ktorá tu má zastávku. Zo Spišskej Novej Vsi tu vedie cesta III. triedy, smerujúca do Rudnian, ako aj cesta z obce Odorín. Do obce je pravidelné autobusové aj vlakové spojenie.
Zdravotníctvo.
V obci sa nachádza zdravotné stredisko na ulici Banícka 212/8, kde sa nachádzajú nasledujúce služby:
Šport.
Obec hrá futbalovú ligu a získava výborné umiestnenia v šachu. Podmienky na športovanie sú dobré. Nachádza sa tu futbalové, a multifunkčné ihrisko. Dobrovoľní hasiči obce Markušovce pravidelne vedú okresnú hasičskú ligu a patria medzi najlepšie družstvá v rámci Košického kraja. V poslednom období sa do súťaží zapájajú 2 družstvá mužov a 2 družstvá žien. V rokoch 2001, 2003 a 2005 vyhrali krajské kolo previerok a postúpili na národné kolo, kde sa umiestnili v kategórii dorastencov na 5. mieste (r. 2001) a v kategórii mužov na 4. mieste (r. 2003) a 6. mieste (r. 2005 Šurany).