Hodkovec

Hodkovec je potok v Hornom Zemplíne v povodí vodného toku Cirochy v širšom povodí Laborca na území obce Dlhé nad Cirochou a v nepatrnom rozsahu i obce Belá nad Cirochou v okrese Snina v Prešovskom kraji.
Geomorfologická kategorizácia polohy Hodkovca: geomorfologická oblasť Nízke Beskydy; geomorfologický celok Beskydské predhorie; geomorfologický podcelok Humenské podolie a malou časťou v svojom pramennom úseku geomorfologická oblasť Vihorlatsko-gutinská oblasť; geomorfologický celok Vihorlatské vrchy; geomorfologický podcelok Vihorlat; geomorfologický oddiel Kyjovská planina. Hydrologické poradie Hodkovca: 4-30-03-126. Hodkovec je tokom VII. rádu.
Opis toku.
"Hodkovec" má dĺžku 7 km; pramení vo výške na území obce Belá nad Cirochou v tesnej blízkosti obecnej hranice medzi Dlhým nad Cirochou a obcou Belá nad Cirochou na lesnej čistinke neďaleko viacúčelovej budovy Urbárskeho spoločenstva Belá nad Cirochou. Preteká lesným komplexom "Čierna" severozápadným smerom tvoriac v dĺžke 900 m obecnú hranicu medzi Dlhým nad Cirochou a Belou nad Cirochou, ďalej prechádza bez zmeny smeru na územie Dlhého nad Cirochou a pokračuje až po svoje ústie po tomto území; v nadmorskej výške priberá ľavostranný prítok, bez zmeny smeru toku tečie po rozhraní medzi poľom "Hodková" na svojej severovýchodnej strane a poľom "Pod lazom" na svojej juhozápadnej strane. Vyteká z lesa a pokračuje poľom po okraji role "Špaň" a severnejšie po okraji role "Luhová" lemovaný z oboch strán cca 60 m širokým pásom príbrežnej krovinatej vegetácie, v ktorom meandruje, prechádza do malej vodnej nádrže Dlhé (obyvateľmi obce nazývanej aj rybník "Šumná voda") v nadmorskej výške až po železničnú trať Humenné - Stakčín, ktorú na severnom okraji intravilánu Dlhého nad Cirochou vo vzdialenosti 3,8 km od svojho prameňa podteká. Ďalej podteká i cestu I/74 Humenné - Stakčín, stáča sa v pravom uhle do juhozápadného smeru a zároveň priberá v nadmorskej výške pravostranný prítok, ktorý tvorí spojku z Cirochy. Hodkovec tesne obchádza cintorín, po ďalších 150 m sa odpája krátka spojka do Cirochy s dĺžkou 300 m, prechádza intravilánom Dlhého nad Cirochou, nižšie priberá v nadmorskej výške ľavostranný prítok Hradiský potok ďalej priberá v nadmorskej výške ľavostranný prítok prameniaci v lese "Hranostaj" a pri priemyselnom areáli v nadmorskej výške ústi do Cirochy. Potok Hodkovec je ľavostranným prítokom Cirochy, ktorá ďalej ako ľavostranný prítok ústi do Laborca.
Pôvod názvu.
Potok "Hodkovec" tečie v hornej tretine svojho toku popri poli "Hodková"; je zrejmé, že obidve toponymá sú svojim pôvodom vzájomne zviazané. Názov potoka "Hodkovec" má pôvod v osobnom mene "Hodko" niekdajšieho vlastníka vodného toku alebo ináč spájanej osoby s potokom a rovnako i pôvod názvu pozemku/pozemkov, ležiacich pri vodnom toku. Osobné meno "Hodko" vzniklo zo starobylého slovanského predkresťanského osobného mena "God(i)slav/Godoň" a po 12. storočí "Hod(i)slav/Hodoň", z ktorého skrátením vznikla domácka podoba osobného mena → "Godo/Hodo" so zdrobneninou → "Godek/Godko/Hodko"; rozšírením slovného základu "Hodko-" toponymickou príponou "-ov-ec" s významom "geografický objekt patriaci Hodkovi alebo s touto osobou ináč spájaný" vzniklo toponymum Hodkovec. Osobné meno "Hodeslav/Hodislav" je doložené v Cividalskom evanjeliári a osobné meno Hodej sa objavuje v 12. storočí. Názov poľa "Hodková", popri ktorom potok Hodkovec tečie, vznikol z pôvodného dvojslovného názvu "Hodkova roľa, lúka" a pod. redukciou druhého člena v názve s rovnakým významom ako toponymum Hodkovec. Presnejšie datovanie pomenovacieho aktu potoka "Hodkovec" i poľa "Hodková" je ešte predmetom ďalšieho výskumu.
Podobný pôvod názvu, ibaže v podobe gramatického množného čísla, má aj obec Hodkovce, (okres Košice-okolie); ďalej "Hodkovce", dnešná časť obce Žehra (okres Spišská Nová Ves); dnešné "Hadovce", pôvodne "Hodovce", mestská časť Komárna, s najstaršími písomne doloženými záznamami 1247 "Gothouch", 1268 "Kothouch/Gothouch", ktoré treba čítať "Godovec/Godovce/Hodovce"; rovnako aj "Hodovce" (pole, Krivoklát, okres Ilava).
Príbuznú motiváciu z osobného mena "Hod(i)slav/Hodoň" majú i názvy potokov: Hodkovský potok (pravostranný prítok Šemšianskeho potoka), Hodoň (pravostranný prítok Domanižanky), Hodonský potok (ľavostranný prítok Myjavy) i Hodislavy (pravostranný prítok Omastinej) a značný počet geografických objektov z kategórie sídelných i nesídelných objektov na Slovensku mimo hydroným, napr. "Hodková" (les, Sološnica, okres Malacky); "Hodošík" (les a lúka, Stakčín, okres Snina); "Hodovník" (vrch, Slovenský kras, ); "Hodovec" (samota, Krajné, okres Myjava); "Hodislavy" (les, Žitná-Radiša, okres Bánovce nad Bebravou); "Hodoňovci" (osada, Terchová, okres Žilina); "Na Hodonke" (pole, Lakšárska Nová Ves, okres Senica); "Vrchhodoň" (les, Domaniža, okres Považská Bystrica); "Zadný Hodoň" (lúka, Fačkov, okres Žilina).