Hnutie Sloboda (Slovinsko)

Hnutie Sloboda (slovin. "Gibanje Svoboda", GS) je sociálna liberálna politická strana v Slovinsku. Vznikla 26. januára 2022 ako nástupca Strany zelených akcií (Z.DEJ). Na sneme v januári 2022 bol za prvého predsedu strany zvolený Robert Golob a strana dostala novú identitu a názov.
Vo svojich prvých parlamentných voľbách sa strana umiestnila na prvom mieste a získala 41 z 90 kresiel v Národnom zhromaždení, čo je pre jednu stranu najväčší rekord v histórii samostatného Slovinska. Predseda Robert Golob sa následne stal slovinským premiérom na čele vlády v koalícii so sociálnymi demokratmi a ľavicou. Krátko po voľbách sa do strany zlúčili Strana Alenky Bratušekovej a Kandidátka Marjana Šareca.
História.
Z.DEJ (2021 – 2022).
Jure Leben, bývalý minister životného prostredia v kabinete Marjana Šarca, oznámil účel založenia politickej strany v januári 2021 v politickej relácii Studio City. Strana vznikla 8. mája 2021 a Leben bol zvolený za jej prvého a jediného predsedu. Strana sa snažila nájsť environmentálnu rovnováhu medzi priemyselným pokrokom a ochranou životného prostredia.
Strana nikdy nezískala veľkú podporu verejnosti v prieskumoch verejnej mienky. V januári 2022 Leben oznámil odstúpenie zo strany a politiky, a vyjadril sa, že svoj čas bude viac venovať rodine.
Hnutie Sloboda (2022 –).
Dňa 24. januára 2022 oznámil Robert Golob, v tom čase ešte predseda predstavenstva GEN Energija, svoju kandidatúru na predsedu upadajúcej strany, jej transformáciu a zmenu názvu na Hnutie Sloboda (GS).
Stranícky snem sa uskutočnil 26. januára 2022, za predsedu bol zvolený Robert Golob, za podpredsedníčku Urška Klakočar Zupančičová. Predsedníčkou straníckej rady sa stala Mirta Koželjová. Za generálneho tajomníka strany bol zvolený Matej Arčon. Na to, aby sa strana ochránila pred podnecovanými členmi a nepriateľskými pokusmi o prevzatie vedenia, je namieste predpoklad vstupu do strany, ktorý pozostáva z rozhovoru s Robertom Golobom pre každého kandidáta na poslanca Nezaradení poslanci Janja Sluga (predtým SMC) a Jurij Lep (predtým DeSUS) sa pripojili ku strane. Po voľbách Golob povedal, že je pripravený spolupracovať s KUL, ktorá je ich „prirodzeným spojencom“. 1. februára reagoval na spoločné stretnutie so stranami KUL.
17. februára sa stretli predsedovia GS a LIDE; obaja predsedovia sa rozhodli, že sa ich strany nezúčastnia na spoločnej listine, ale že stále existovala možnosť, že by sa na listine GS mohol zúčastniť niekto z LIDE. V sobotu 19. marca 2022 sa konal volebný snem strany, na ktorom prezentovali svoj program do volieb a svoju kandidačnú listinu. Medzi nimi boli aj známe mená ako bývalý boxer Dejan Zavec, novinár RTV Slovenija Mojca Šetinc Pašek, starosta Tržiča Borut Sajovic, odborník na jadrovú bezpečnosť Miroslav Gregorič, bývalý rektor Univerzity v Ľubľane Igor Papič či ortopéd Danijel Bešič Loredan.
Víťazstvo vo voľbách (apríl 2022).
V parlamentných voľbách v roku 2022 sa Hnutie Sloboda umiestnilo na prvom mieste so ziskom 34,5 % hlasov a získalo 41 z 90 kresiel v Národnom zhromaždení, čím porazilo Slovinskú demokratickú stranu a jej trojnásobného premiéra Janeza Janšu. Sociálni demokrati, ďalšia stredoľavá strana, oznámili, že sa pripoja k vláde vedenej Golobom, spolu s Ľavicou, čím získal Golob väčšinu v zákonodarnom zbore a stal sa predsedom vlády Slovinska. Túto funkciu prevzal 25. mája 2022. Kandidátka Marjana Šarca (LMŠ) a Strana Alenky Bratušekovej (SAB) v júni 2022 hlasovali za zlúčenie do strany, čo GS schválilo 27. júna. Oficiálne spojenie bolo naplánované na prvú polovicu júla.
Po zlúčení získala strana účasť v Európskom parlamente prostredníctvom dvoch bývalých členov LMŠ Ireny Jovevovej a Klemena Grošelja.
Ideológia a platforma.
Hnutie Sloboda je sociálno-liberálna, zelená liberálna, progresívna a proeurópska strana so stredoľavou orientáciou. Strana sa snaží docieliť rovnováhu medzi priemyselným pokrokom a ochranou životného prostredia prostredníctvom environmentálnych opatrení. Medzi sociálnymi opatreniami strana podporuje verejne dostupnú zdravotnú starostlivosť a zvyšovanie počtu zamestnancov, reformu školstva či digitalizáciu škôl. Podľa bývalého predsedu strany Lebena by sa Slovinsko malo dostať medzi 20 globálne najkonkurencieschopnejších krajín podľa kritérií Svetového ekonomického fóra.
Jure Leben vo svojom úvodnom prejave spomenul aj zatvorenie „firiem, ktoré nehorázne znečisťujú životné prostredie“ ako Kemis, Eternit, Termite a Ekosistem, reguláciu pitnej vody v Anhove, zatvorenie hnedouhoľnej bane Velenje (jedinej v krajine stále v prevádzke), zákaz hydraulického štiepenia, ochranu lesov a vyhlásenie ekologickej krízy. Strana by tiež zaviedla daň na sladené nápoje a nerecyklované plasty a zároveň by podporovala udržateľné formy dopravy, decentralizáciu a dekarbonizáciu Slovinska.
V Chorvátsku spravodajský portál Index poznamenal, že Robert Golob, predseda strany stelesňuje hodnoty zosnulého slovinského premiéra a prezidenta Janeza Drnovšeka.