Vegetariánstvo

Vegetariánstvo (z lat. "vegetus" a "vegetare" čo po slovensky znamená "oživiť") je spôsob stravovania. Vegetariáni prijímajú bezmäsitú stravu a nekonzumujú všetky produkty z mŕtvych zvierat ako vnútornosti, kaviár a želatína. Zo živočíšnych produktov obyčajne iba mlieko, syry (nie syry s obsahom syridiel vyrobených zo žalúdka), jogurty a vajcia. Často sú proti používaniu živočíšnych produktov ako koža, kožušina, hodváb, vlna, perie a produktov testovaných na zvieratách.
Svetový deň vegetariánov je 1. októbra.
Terminológia a druhy vegetariánstva.
Základne druhy vegetariánstva:
Menej časté praktiky vegetariánstva:
Druhy diét, ktoré sú iba čiastočne bezmäsité:
Dôvody.
Vegetariánstvom sa ľudia riadia z rozličných dôvodov:
Náboženské a duchovné.
Niektorí ľudia si vegetariánstvo zvolili kvôli svojmu vierovyznaniu alebo duchovnému presvedčeniu. Najčastejšie ide o: hinduizmus, budhizmus, džinizmus, cirkev adventistov siedmeho dňa (kresťanská protestantská cirkev, ktorá ako deň odpočinku uznáva a svätí siedmy deň - sobotu), cirkev Ježiša Krista Svätých neskorších dní, rastafariánstvo a medzinárodná spoločnosť pre Krišnovo vedomie. Aj najpočetnejšie náboženstvá ako sú kresťanstvo, judaizmus a islam majú vo svojej viere, alebo pravidlách zmienku o čiastočne bezmäsitej strave.
Zdravotné.
Veľa ľudí sa rozhodlo nekonzumovať mäso pre zlepšenie svojho zdravotného stavu. Možné zlepšenia sa týkajú výživy a ochrany. Bolo zistené znížené riziko ochorenia rakovinou. Obmedzená alebo úplná absencia mäsitej stravy znižuje riziko vysokého krvného tlaku, srdcového infarktu, mŕtvice, vysokého cholesterolu, 2. typ diabetes mellitus a rakoviny konečníka, hrubého čreva, pľúc a prostaty Hlavne medzi mužmi znižuje ischemickú chorobu srdca. Vegetariánstvo iba znižuje riziko predchádzajúcich ochorení, nefunguje ako úplná prevencia.
Ďalším dôvodom býva aj zníženie rizika infekcií spôsobovaných baktériou "Escherichia coli". Táto baktéria sa nachádza v črevnej mikroflóre teplokrvných živočíchov, jej výskyt vo vode alebo potravinách indikuje znečistenie fekáliami. Tie sa dostávajú do potravín nielen pri spracúvaní mäsa v mäsopriemysle ale chovom živočíchov sa prenášajú aj na ostatné potraviny (zelenina).
Dôvodom môže byť aj presvedčenie, že človek nie je mäsožravec a mäso konzumuje iba z núdze.
Etické.
S etickými dôvodmi úzko súvisia aj tie filozofické. Ide hlavne o prejav sympatií a spolupatričnosti so zvieratami s ohľadom na ich práva. Preto sú vegetariáni presvedčení že nemajú žiadne právo zabíjať a konzumovať zvieratá.
Environmentálne.
Konzumovanie živočíšnych produktov a chov zvierat má za následky obrovské znečistenie a s ním spojené ekologické problémy. S nárastom populácie priamo súvisí aj zvyšovanie zdrojov potravy. Veľký dopyt po zvieracích produktoch má za príčinu zvyšovanie ich chovu. Pre zvieratá sa vytvárajú plochy, väčšinou na úkor lesa, ktoré sa znečisťujú a podliehajú erózii. Taktiež sa veľká časť pestovaných potravín (napr. obilie) používa na vykrmovanie zvierat na úkor ľudí.
Negatíva.
Pri vegetariánskej diéte (a hlavne pri vegánskej diéte) existuje riziko nedostatočného príjmu vitamínu D, K, dôležitých pre vývoj kostí a jódu. Dôležitý vitamín B12 (podporuje tvorbu červených krviniek, nervový systém, ...) je iba živočíšneho pôvodu a je nutné dopĺňať tento vitamín z adekvátnych zdrojov (potraviny obohatené o vitamín B12, jogurt, vajcia; droždie, marmite). Medzi minerálne prvky, ktoré sú pri tejto diéte často prijímané nedostatočne patrí zinok a selén.
Z omega-3 mastných kyselín majú bezmäsité aj mäsité diéty rovnaký príjem kyseliny α-linolénovej (ALA), ale príjem kyseliny eicosapentaénovej (EPA) a kyseliny docosahexaénovej (DHA) je u vegetariánov nižší a u vegánov prakticky chýba.