Mokraď (ekológia)

Mokraď je trvalo alebo väčšinu času zamokrené územie tvoriace charakteristický ekosystém. Presná definícia je ale sporná, podrobnosti pozri nižšie.
Pôvod názvu.
V súčasnom (t.j. prevažne ekologickom) význame sa slovo začalo používať ako preklad amerického slova „wetland“, a to v 70. rokoch 20. storočia (v češtine toto používanie údajne konkrétne zaviedol prof. Jan Květ). Podobne tomu bolo napr. vo francúzštine, kde sa výraz zone humide/terre humide ako preklad anglického wetland začal používať koncom 60. rokov 20. storočia a v nemčine, kde sa výraz Feuchtgebiet používa od 70. rokoch 20. storočia. Slovenské a české slovo mokraď ako také je však oveľa staršie, jeho pôvodný význam bol močarina, trvalo zamokrené miesto.
Anglické slovo wetland je prvýkrát doložené (a to v Amerike) v 17. storočí, ale pôvodne a dlhý čas len vo všeobecnom význame územie nasýtené vodou (spravidla močiar), t.j. v rovnakom význame ako malo pôvodne aj napr. slovenské slovo mokraď či mokrina.; slovo wetland sa dlho používalo málo, bežne používaným sa stalo až v 50. rokoch 20. storočia (pozri napr. nižšie definíciu z roku 1956), dovtedy sa uprednostňovali špecifickejšie termíny swamp (močiar s vysokou vegetáciou), bog (ombrotrofné rašelinisko) a mnohé ďalšie.
Definícia.
Definícií je v literatúre veľké množstvo (nižšie je uvedených niekoľko významnejších príkladov). 
Podľa Pokorného 2004 možno definície mokradí rozdeliť na:
Slovenské a české zdroje.
Príklady typických ekologických definícií sú:
V časti literatúry je mokraď viac-menej stotožnená s močiarom: V "Malej československej encyklopédii" (1986) je mokraď definovaná ako "močiar [močál] hospodársky nevyužívaný" a močiar ako "rovinaté územie, v ktorom hladina podzemnej vody kolíše v úrovni močaristého [bažinatého] povrchu". V neskorších textoch bola použitá rovnaká definícia močiara, ale slovo mokraď bolo úplne stotožnené s močiarom, napr.: takto "mokraď, močiar [močál] - rovinaté územie s hladinou vody kolísajúcou v úrovni močaristého [bažinatého] povrchu" Močiar a podobne je aj historicky pôvodný význam slova mokraď – pozri výklad v predchádzajúcej kapitole.
Špecifická (veľmi úzka) je definícia použitá v "Malej encyklopédii Slovenska" (1987), ktorá stotožňuje mokraď so šúrom (a platnosť pojmu šúr tým, zdá sa, rozširuje na celé Slovensko či na celý svet): "mokraď, šúr – močaristá zníženina na akumulačných riečnych rovinách medzi agradačnými valmi riek".
V odlišnom význame, a to vo význame: vodozádržná plocha v povodí, je výraz mokraď použitý ako legislatívna skratka v zákone o ochrane pred povodňami (366/2004 Z.z.): "Vodozádržná plocha v povodí (ďalej len „mokraď“) je vymedzený priestor na zadržiavanie dažďovej vody zo spevnených plôch pre potreby transformácie povodňovej vlny."
Severoamerické zdroje.
Vedecké:
Právne (USA, na federálnej úrovni) :
Kanadské definície . Existuje aj podobná staršia verzia definície z roku 1976:
Nemecké zdroje.
Vedecké:
Právne:
Francúzske zdroje.
Vedecké:
Právne:
Všeobecná charakteristika.
Podľa Mitsch-Gosselink definície mokradí často zahŕňajú nasledujúce tri znaky:
Rozhodujúca je teda hydrológia (hladina vody, frekvencia zaplavovania a pod.), táto ovplyvňuje fyziochemické prostredie (pôda, chemizmus a pod.), ktoré zas spolu s hydrológiou ovplyvňuje to, aká biota a koľko bioty (vegetácia, živočíchy a mikróby) sa v mokradi nachádza. Podnebie a geomorfológia hrajú (len) tú úlohu, že určujú, do akej miery môže mokraď existovať - geomorfológia ovplyvňuje hydrológiu a fyziochemické prostredie, podnebie ovplyvňuje hydrológiu a biotu.
V našich podmienkach podľa Pokorného k mokradiam patria konkrétne: rybníky a ich litorály (brehové pásma), mokré lúky a prameniská, riečne nivy vrátane lužných lesov, rašeliniská, podmáčané smrečiny a umelé mokrade (koreňové čistiarne odpadových vôd).
Mokrade vykazujú veľkú rozmanitosť podľa toho, ako vznikli, kde sa nachádzajú, aký je v nich vodný režim a chemizmus, prevládajúce rastlinstvo a pôdne alebo sedimentačné pomery. Niekedy dokonca možno nájsť v tesnej blízkosti viacero rozličných typov mokradí, ktoré sú nielen rôznymi ekosystémami, ale často aj odlišnými typmi krajiny. Preto je napríklad zložitá klasifikácia mokradí.
Celková rozloha mokradí vo svete.
Práca Finlaysona a Spiersa (pôvodne vydaná v roku 1999) zistila ako minimálny odhad rozlohy nasledujúcich typov mokradí pre Zem ako celok: 
Súčet týchto čísiel je 7,481 mil. - 7,781 mil. km². Nie sú v nich zahrnuté mnohé typy mokradí, napr. slaniská, pobrežné plytčiny, lúky morských tráv, krasy a jaskyne či vodné nádrže. K iným číslam však tá istá práca dospela, keď odhad svetovej rozlohy počítala ako súčet minimálnych odhadov rozlohy mokradí jednotlivých (siedmich) základných častí sveta – výsledok bol: 12,76 - 12,79 mil. km2.. Odhad vo výške 12,8 mil km² potvrdila aj správa Millenium Ecosystem Assessment z roku 2005 (ktorej spoluautormi boli aj Finlayson a Spiers). Jeden z najrozsiahlejších výskumov v tejto oblasti vykonali Lehner a Döll v roku 2004, ktorí odhadujú svetovú rozlohu mokradí na 8,3 – 10,2 mil. km². Mitsch a Gosselink (zohľadňujúc vyššie uvedené a veľa ďalších odhadov) dospievajú k záveru, že celková rozloha mokradí na svete je asi 7 – 10 mil. km², t.j. 5-8 % súše Zeme (tento odhad je bez veľkých jazier typu Kaspické jazero a bez hlbších pobrežných oblastí mora).
Funkcie.
Dôležité funkcie mokradí sú okrem iného:
Špecificky z hľadiska manažmentu vodných strojov sú významné najmä tieto hydrologické funkcie mokradí (čiastočne spomenuté už vyššie)
Hodnoty (pre ľudskú spoločnosť).
Mokrade majú početné ekonomické prínosy:
Okrem toho sú mokrade významné ako súčasť kultúrneho dedičstva - majú náboženský a kozmologický význam, sú zdrojom estetickej a umeleckej inšpirácie, poskytujú archeologické nálezy a tvoria podstatu významných miestnych (sociálnych, ekonomických a kultúrnych) tradícií.
Mokrade na Slovensku.
V súčasnosti sú na Slovensku nasledujúce zapísané rámsarské lokality :
Klasifikácie mokradí.
Anderson 1976 a NLCD 92.
V rámci klasifikácie krajinnej pokrývky (t.j. aktuálneho využívania pôdy, angl. land cover) majú v systéme Anderson 1976 mokrade číslo 6 a delia sa na podskupiny 61 Zalesnené mokrade a 62 Nezalesnené mokrade.
Analogická je klasifikácia krajinnej pokrývky podľa NLCD 92 z roku 1992, kde mokrade tvoria skupinu číslo 9 a delia sa na podskupiny 91 Lesnaté mokrade a 92 Emergentné bylinné mokrade.
Cowardin (1979).
Poznámky: 
Scott-Carbonell (1986).
Na prvej úrovni sa mokrade zadelia do biogeografických provincií definovaných podľa práce Udvardy: “A Classification of the Biogeographical Provinces of the World”, 1975. Na druhej úrovni sa následne zadelia do niektorej z nasledujúcich skupín (typov):
Ramsar Convention Manual (1990/2013).
Verzia tejto klasifikácie mokradí z roku 2013 vyzerá nasledovne:
Staršia verzia tejto klasifikácie je uvedená napríklad tu (text na zelenom pozadí).
V úvodnej časti textu manuálu je uvedené iné delenie mokradí pochádzajúce z práce Cowardin 1979 (toto delenie z manuálu je prevzaté aj do textu Kadlečík-Slobondík ), a to nasledujúce:
CORINE (1990/1995).
V rámci klasifikácie európskeho programu mapovania krajinnej pokrývky nazvaného CORINE tvoria mokrade skupinu 4 “Zamokrené areály” (angl. wetlands) s nasledujúcim delením:
Brinson 1993 a Smith et al. 1995.
Podľa Brinson 1993 možno mokrade rozdeliť do skupín podľa rôznych kombinácií nasledujúcich troch parametrov (pričom sa nevyskytujú všetky možné kombinácie):
Smith et al. 1995 (spoluautorom bol aj Brinson) je modifikácia tohto systému:
Vyššie uvedené hydrogeomorfologické triedy mokradí (1.-7.) sa môžu ďalej deliť na rozlične definované podtriedy.
C-CAP (NOAA, 1995).
V rámci klasifikácie NOAA Coastal Change Analysis Program (C-CAP) krajinnej pokrývky (ktorá je zmesou systému Anderson 1976 a modifikácie Cowardinovho systému) tvoria mokrade nasledujúce triedy:
Warner a Rubec (1997).
Poznámky: 
Apostolov et al. (2004).
Tradičné delenie (najmä vnútrozemských) mokradí je nasledovné:
Ďalšie.
Prehľad niektorých ďalších systémov klasifikácie je uvedený v práci Detenbeck, N. E.: Methods for evaluating wetland condition - #7 Wetlands Classification, 2002
Delenie rašelinísk pozri v článku rašelinisko.
Mokrade v európskej Rámcovej smernici o vode.
Rámcová smernica o vode je smernica zaoberajúca sa územiami povodí riek. Smernica síce na viacerých miestach spomína mokrade, ale nedefinuje ich, ani nič nepredpisuje či neodporúča explicitne pre mokrade. Nasledujúci zoznam obsahuje zoznam ekosystémov, ktoré by mohli byť relevantné na dosiahnutie cieľov rámcovej smernice, spolu so zoznamami zodpovedajúcich typov mokradí. Treba mať na pamäti, že jednak uvedené ekosystémy nemusia byť vždy zároveň mokraďmi a jednak existujú aj mokrade, ktoré nie sú tvorené žiadnym z uvedených ekosystémov (čiže nasledujúci zoznam nie je klasifikáciou mokradí v pravom slova zmysle):