burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Miklós Duray

RNDr. Miklós Duray (* 18. júl 1945, Lučenec – † 30. december 2022) bol slovenský politik maďarskej národnosti, člen SMK-MKP, poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Život.
Strednú školu absolvoval roku 1962 vo Fiľakove. 1963 začal študovať geológiu (odbor mineralógia a petrológia) na Prírodovedeckej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Počas Vpádu vojsk Varšavskej zmluvy do Česko-Slovenska mal prerušené štúdium a tak promoval až v roku 1971. V roku 1977 získal titul RNDr. 
V rokoch 1965 - 1968 bol predsedom "Klubu maďarských vysokých škôl a študentov Attila József" v Bratislave, bol jedným z organizátorov neoficiálnych letných stretnutí mládeže a v roku 1968 založil "Metodickú skupinu", ktorá koordinovala aj kluby mládeže. V tom istom roku založil a viedol "Československé združenie mládeže Maďarska" (MISZ), ktoré ministerstvo vnútra zakázalo v novembri nasledujúceho roku.
Do politiky vstúpil ako člen "Cse"hszlovákiai "Ma"gyar "Do"lgozók "K"ultúregyesülete, "Kultúrny spolok maďarských pracujúcich v Československu", v súčasnosti Maďarský spoločenský a kultúrny zväz na Slovensku ("Csemadok"), kde sa stal členom Ústredného výboru v roku 1966 a členom predstavenstva na jeden rok v roku 1968. Koncom roku 1969 Duray rezignoval na svoje funkcie v Csemadoku. Nasledujúci rok bol vylúčený z tejto organizácie.
Od roku 1972 do roku 1973 bol výskumným asistentom vo Výskumnom ústav pôdy a výživy rastlín v Bratislave a od roku 1973 do roku 1977 bol členom Geologického ústavu Slovenskej akadémie vied. Ďalších dvanásť rokov pôsobil ako geológ v Doprastave, štátnej spoločnosti pre výstavbu mostov a ciest.
V roku 1978 založil spolu s László Nagyom a Petrom Püspöky "Výbor na ochranu práv Maďarov v Československu" aby v dokumentoch, ktoré vydávali a posielali straníckym a štátnym orgánom, žiadali ochranu menšinových práv aj zmenu politického systému. Miklós Duray bol v rokoch 1983 a 1985 dvakrát vo väzení, kde podpísal Chartu 77. 
Bol organizátorom (s Lászlóm Nagyom) prvej porevolučnej politickej strany, Maďarskej nezávislej iniciatívy, ktorá vznikla už 18 novembra 1989 v Šali. 31. januára 1990 bol kooptovaný za poslanca Federálneho zhromaždenia. 
Poslancom FZ zostal i po slobodných voľbách v roku 1990. Vo voľbách do NR SR v rokoch 1994, 1998, 2002 a 2006 bol opakovane zvolený za poslanca Národnej rady Slovenskej republiky.
Miklós Duray bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2006-2010 za SMK-MKP. Niektorí ho označujú za kontroverzného politika SMK. Bol členom Výboru NR SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien.
Zomrel 30. decembra 2022.
Karol Džupa

MUDr. Karol Džupa, CSc. (* 1. december 1952, Michalovce, ČSR, dnes Slovensko) je slovenský lekár chirurg, amatérsky historik a bývalý politik. Zaoberá sa problematikou výživy. Popri odborných prácach je autorom dvoch a spoluautorom jednej popularizačnej publikácie o výžive, biografie o Štefanovi Kukurovi, monografie o dejinách Nemocnice s poliklinikou (NsP) Štefana Kukuru v Michalovciach. a dvoch ďalších publikácií týkajúcich sa dejín Michaloviec.
Narodil sa v rodine stredoškolského pedagóga Karola Džupu. Všeobecné lekárstvo vyštudoval na Lekárskej fakulte Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach. Ako mladý chirurg pôsobil v Oblastnej štátnej nemocnici v Michalovciach (od roku 1991 NsP v Michalovciach a od roku 1996 NsP Štefana Kukuru v Michalovciach) pod vedením primára chirurgického oddelenia Š. Kukuru. Neskôr sa stal riaditeľom tejto nemocnice. V súčasnosti pracuje v Univerzitnej nemocnici Bratislava – Nemocnici svätého Cyrila a Metoda na Lúkach v Bratislave-Petržalke.
V rokoch 20022006 zastával funkciu poslanca Národnej rady Slovenskej republiky (NR SR), pôvodne za Hnutie za demokratické Slovensko (po roku 2003 Ľudová strana – Hnutie za demokratické Slovensko; ĽS-HZDS). Stranícky pôsobil ako predseda Okresného výboru HZDS v Michalovciach a od marca 2003 ako predseda Krajského výboru HZDS v Košiciach. Bol členom parlamentného Výboru NR SR pre zdravotníctvo. Počas parlamentnej krízy v septembri 2005, vyvolanej odchodom predsedu Aliancie nového občana (ANO) Pavla Ruska spolu s tromi poslankyňami ANO do opozície a po znefunkčnení NR SR opozíciou, K. Džupa vystúpil z ĽS-HZDS a podpísal dohodu o spolupráci s poslaneckým klubom ANO vedeným Ľubomírom Lintnerom. Po skončení volebného obdobia z aktívnej politiky odišiel.
Zoznam poslancov NR SR (1994 – 1998)

Zoznam poslancov Národnej rady Slovenskej republiky vo volebnom období 1994 – 1998 uvádza prehľad členov Národnej rady Slovenskej republiky v jej I. volebnom období, ktorí boli zvolení v parlamentných voľbách 1994. Išlo o prvé volebné obdobie parlamentu konštituované po vzniku Slovenskej republiky. Skončilo sa riadnymi parlamentnými voľbami v roku 1998. Celkovo počas tohto volebného obdobia pôsobilo 183 poslancov (vrátane náhradníkov). Z celkového počtu 150 zákonodarcov bolo vo voľbách zvolených 12 za volebný kraj hlavné mesto SR Bratislava, 50 za Západoslovenský volebný kraj, 47 za Stredoslovenský volebný kraj a 41 za Východoslovenský volebný kraj. V priebehu volebného obdobia prišlo k úmrtiu dvoch poslancov (J. Michelko a B. Kunc). Najstarším poslancom bol L. Asványi (v čase volieb 69 rokov) a najmladším R. Šepták ( v čase volieb 26 rokov).
Cairo

Cairo môže byť:
Hindenburg

Hindenburg môže znamenať:
Jozef Elsner

Jozef Elsner (* 20. august 1960) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Jozef Elsner bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za HZDS. V roku 2003 bola strana premenovaná na ĽS-HZDS. Ešte predtým, začiatkom roku 2003, bol Jozef Elsner v skupine 11 poslancov pod vedením Vojtecha Tkáča, ktorí vystúpili z HZDS a založili novú politickú stranu Ľudová únia. V priebehu volebného obdobia však aj z tejto strany vystúpil a stal sa členom ANO. Bol členom Výboru NR SR pre pre obranu a bezpečnosť a Výboru NR SR pre pôdohospodárstvo.
Vretienka obyčajná

Vretienka obyčajná (do roku 1975: "vretienočka obyčajná", "vretienočka túžobníková"; do roku 1958: "vretenuška túžobníková", "vretenuška tavoľová"; lat. "Zygaena filipendulae") je druh motýľa z rodu vretienka (do r. 1975: vretienočka, do r. 1958: vretenuška; lat. "Zygaena") z čeľade vretienkovité (Zygaenidae). Opísal ju v roku 1758 Carolus Linné.
Z čeľade vretienkovité žije na Slovensku celkovo asi 25 druhov. Vretienka obyčajná patrí k najhojnejším druhom tejto čeľade. 
Charakteristika.
Vretienka obyčajná patrí medzi nočné motýle, ale zvyčajne ich nájdeme cez deň, preto je presnejšie ak ich priraďujeme k motýľom s dennou aktivitou.
Predné krídla jedincov sú čierno-tmavomodro sfarbené s červenými škvrnami, ktoré niekedy u niektorých jedincoch splývajú. Zadné krídla sú červené s čierno-tmavomodrým okrajovým lemom.
Bionómia.
Samička motýľa kladie vajíčka na niektoré bôbovité rastliny. Po zakuklení prečká druh zimu v podobe kukly v kokóne. Motýľ sa liahne koncom jari až začiatkom leta. Jedinci (imága) sú jedovatí.
Karol Fajnor

Karol Fajnor (* 19. august 1954) je slovenský politik, bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za KSS, pričom pôsobil ako člen Výboru NR SR pre financie, rozpočet a menu.
Bol spolupracovník ŠTB vedený pod krycím menom Nora (registračné číslo 22827). Bol vedený v kategórii dôverník, kandidát tajnej spolupráce, agent. Kategórie rezident, agent, informátor, držiteľ prepožičaného bytu alebo držiteľ konšpiračného bytu sú kategóriami vedomých spolupracovníkov.
Iván Farkas

Ing. Iván Farkas (* 2. január 1966, Nitra) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky a Nitrianskeho samosprávneho kraja (NSK) za stranu SMK-MKP. V roku 2017 neúspešne kandidoval na post predsedu NSK.
Iván Farkas bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SMK-MKP. Bol členom Výboru NR SR pre verejnú správu, Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS, Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti NBÚ a Stálej delegácie NR SR do Parlamentného zhromaždenia Rady Európy.
Druhá viedenská arbitráž

Druhá viedenská arbitráž bola medzinárodná arbitráž, ktorou 30. augusta 1940 Nemecko a Taliansko donútili Rumunsko vydať Maďarsku polovicu Transylvánie, ktorá sa odvtedy nazývala Severozápadná Transylvánia.
Následky.
V priebehu augusta rumunská vláda súhlasila aj s talianskou požiadavkou vyhovieť územným požiadavkám Bulharska. Stalo sa tak 7. septembra 1940 Zmluvou z Craiovy a Bulharsku pripadlo územie zvané "Quadrilateral" (južná časť Dobrudže).
Igor Federič

Ing. Igor Federič (* 6. október 1962, Bratislava) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky a bývalý podpredseda strany SMER – sociálna demokracia.
Profesionálna kariéra.
Igor Federič absolvoval Stavebnú fakultu SVŠT v Bratislave. Pracoval na vrcholových manažérskych pozíciách v Coop Banke, Poisťovňi ERGO, VSP Tatry a v Slovenskom plynárenskom priemysle. V pôsobil ako člen predsedníctva strany SMER - sociálna demokracia.
Politická kariéra.
Celoštátna úroveň.
Igor Federič bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za stranu SMER, ktorá od 1. januára 2005 pôsobí pod názvom SMER - sociálna demokracia. Bol predsedom Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií a členom Výboru NR SR pre sociálne veci a bývanie. Vo voľbách v roku 2006 bol opätovne zvolený za poslanca NR SR a stal sa členom výboru NR SR pre ľudské práva a postavenie žien. Od 4. júla 2006 do 7. júla 2010 bol vedúcim Úradu vlády SR. V roku 2010 sa opäť stal poslancom Národnej rady za stranu SMER-SD . Bol podpredsedom Mandátového a imunitného výboru a členom Výboru NR SR pre financie a rozpočet.
Od roku 2016 do roku 2020 bol poslanec NR SR zvoleným za stranu SMER-SD. Kandidoval na 27. mieste. Dostal 883 platných prednostných hlasov. Pôsobil vo výbore pre financie a rozpočet a v mandátovom a imunitnom výbore NR SR.
Viedenská arbitráž

Viedenská arbitráž je označenie pre dve medzinárodné arbitráže:
Ráb

Ráb môže byť:
Pál Farkas

Ing. Pál Farkas (* 13. apríl 1953, Nový Život-Eliášovce) je slovenský politik.
Pál Farkas bol zvolený za poslanca Národnej rady Slovenskej republiky vo volebnom období 1994 - 1998 za Maďarskú koalíciu (MKDH) a vo volebnom období 2002-2006 za SMK-MKP. Bol predsedom Výboru NR SR pre financie, rozpočet a menu.
Darina Gabániová

MUDr. Darina Gabániová, PhD. (* 20. august 1955) je bývalá poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky.
Profesionálna Kariéra.
Darina Gabániová absolvovala v roku 1978 Lekársku fakultu Univerzity Komenského v Bratislave. Do roku 1990 pracovala ako stomatológ v MÚNZ Košice a od roku 1990 ako odborná asistentka na oddelení Predklinickej stomatológie na LFUK v Bratislave. 
Politická kariéra.
Darina Gabániová bola zvolená za poslankyňu NR SR vo volebnom období 20022006 za stranu SMER, ktorá od 1. januára 2005 pôsobí pod názvom SMER – sociálna demokracia a stala sa členkou Výboru NR SR pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá. Vo voľbách v roku 2006 bola opätovne zvolená za poslankyňu NR SR a stala sa podpredsedníčkou výboru NR SR pre ľudské práva a postavenie žien a členkou Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií. V roku 2010 sa opäť stala poslankyňou Národnej rady za stranu SMER-SD . Bola overovateľkou Výboru NR SR pre zdravotníctvo a členkou Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií.
Ján Gabriel (poslanec)

Ján Gabriel (* 2. október 1955, Zvončín) je bývalým poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Ján Gabriel pracoval v rokoch 1978 - 1995 v Štátnej banke československej. V rokoch 1995 až 1998 pôsobil ako prezident a predseda predstavenstva Všeobecnej úverovej banky. Vo volebných obdobiach 1998-2002 a 2002-2006 bol zvolený za poslanca NR SR za HZDS. V roku 2003 bola strana premenovaná na ĽS-HZDS. Ešte predtým, začiatkom roku 2003, bol Ján Gabriel v skupine 11 poslancov pod vedením Vojtecha Tkáča, ktorí vystúpili z HZDS a založili novú politickú stranu Ľudová únia. V súčasnosti je podpredsedom tejto strany. Bol členom Výboru NR SR pre zdravotníctvo.
Liskavka topoľová

Liskavka topoľová ("Chrysomela populi") patrí do pomerne početnej skupiny bylinožravých chrobákov.
Miloš Háčik

doc. RNDr. Miloš Háčik, CSc. (* 30. január 1938, Palúdzka – † 21. august 1986, Žilina) bol slovenský matematik.
Život.
Narodil sa 30. januára 1938 v Palúdzke, okres Liptovský Mikuláš.
Bol učiteľom Katedry matematiky fakulty PEDAS na Vysokej škole dopravy a spojov v Žiline. Vysokoškolské štúdium ukončil na Prírodovedeckej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave v školskom roku 1959/60.
Pôsobil najprv ako učiteľ na základnej škole vo Važci, potom na Pedagogickom inštitúte v Martine a od roku 1965 na VŠDS v Žiline, kde roku 1973 získal vedeckú hodnosť CSc. a v roku 1977 bol menovaný docentom.
Doc. Háčik bol kedykoľvek ochotný pomôcť mladším kolegom v ich vedecko-odbornom raste. Ako člen Jednoty (od r. 1966) ochotne pomáhal v príprave a organizovaní podujatí pobočky a zapájal sa do činnosti v sekciách pobočky. Nezabudnuteľné ostali veľmi úspešné a obľúbené celoštátne Zimné školy z diferenciálnych rovníc, ktoré pripravoval i organizoval v spolupráci s užšou skupinou pracovníkov Katedry matematiky. Boli určené vedeckým pracovníkom vysokých škôl z celého Slovenska i bývalej ČSSR. Doc. RNDr. Miloš Háčik, CSc., publikoval z oblasti diferenciálnych rovníc.
Čestné uznanie od JSMF dostal v roku 1981. Zomrel 21. augusta 1986 v Žiline.
Mark Twain

Mark Twain, vlastným menom Samuel Langhorne Clemens (* 30. november 1835, Florida, Missouri, USA – † 21. apríl 1910, Redding, Connecticut, USA), bol americký spisovateľ, satirik a humorista. Preslávil sa najmä knihami "Dobrodružstvá Toma Sawyera" a "Dobrodružstvá Huckleberyho Finna". Svojho času patril medzi najpopulárnejšie americké celebrity. William Faulkner ho označil za prvého skutočného amerického spisovateľa.
Životopis.
Narodil sa ako šieste zo siedmich detí. Narodil sa predčasne a počas prvých desiatich rokov života bol pomerne slabé dieťa. Jeho matka sa počas týchto prvých rokov pokúšala zlepšiť jeho zdravotný stav rôznymi prostriedkami a jeho spomienky na tieto z tohto obdobia (spolu s ďalšími spomienkami na jeho dospievanie) sa nakoniec dostali do Toma Sawyera a ďalších diel. Keďže bol chorľavý, bol často rozmaznávaný, najmä matkou, a skoro sa uňho vyvinula tendencia skúšať jej trpezlivosť prostredníctvom zlomyseľností, pričom za domáce prečiny, ktorých sa dopúšťal, ponúkal len svoju dobrú povahu.
V roku 1839 sa jeho rodina presťahovala do mesta Merovice. Jeho otec zomrel, keď mal Mark 11 rokov. V rokoch 1853 - 1856 pracoval ako kníhtlačiar v New York City, Philadelphii, St. Louis a Cincinnati. V rokoch 1857 - 1861 pracoval ako kormidelník na rieke Mississippi. Táto časť jeho života neskôr inšpirovala jeho román "Život na Mississippi" ako aj jeho výber pseudonymu. "Mark Twain" bol totiž jeden z pokrikov, ktorým sa udávala hĺbka rieky, znamenal hĺbku 2 siahy (asi 12 stôp, alebo 3,7 m), čo bola bezpečná hĺbka pre plavbu. Clemens sa neskôr začal živiť ako profesionálny novinár, dopisovateľ a spisovateľ. V roku 1870 sa oženil s Oliviou Langdonovou. V roku 1871 sa presťahoval aj s rodinou do Hartfordu v štáte Connecticut. V posledných rokoch svojho života čelil finančným problémom. Ťažko znášal smrť svojej manželky, ako aj dvoch z jeho troch detí. Zomrel v roku 1910 a pochovaný je v Elmire v štáte New York.
Tvorba.
V roku 1865 prenikol prvýkrát do širšieho povedomia vďaka poviedke "Slávna skákajúca žaba z okresu Calaveras".
Ostrihomsko-budapeštianska arcidiecéza

Ostrihomsko-budapeštianska arcidiecéza () je arcibiskupstvo v Maďarsku. Od 7. decembra 2002 až doteraz na jej čele stojí arcibiskup Péter kardinál Erdő.
Zaberá územie od Ostrihomu po Budapešť v celkovej rozlohe , na ktorom býva (2003) 2 094 000 obyvateľov, z toho 60% katolíkov (1 258 000). 
V súčasnosti sa člení na 16 dekanátov, v ktorých je spolu 151 farností (apríl 2004). 
Ako sufragánne diecézy sú jej podriadené diecézy Győr (Ráb), Székesfehérvár (Stoličný Belehrad) a v minulosti (do roku 2015) aj gréckokatolícka eparchia (dnes archieparchia)Hajdúdorog.
Dejiny.
Do roku 1918 pozri samostatný článok Ostrihomská arcidiecéza.
Po prvej svetovej vojne, rozpade Uhorska a vzniku Česko-Slovenska sa väčšina územia arcidiecézy dostala mimo hraníc Maďarska. Táto časť arcidiecézy bola vyčlenená do samostatnej apoštolskej administratúry so sídlom v Trnave. Formálne boli cirkevno-právne pomery doriešené až v roku 1977, keď vznikla na území Slovenska Bratislavsko-trnavská rímskokatolícka arcidiecéza. 
Od 31. mája 1993 sa Ostrihomská arcidiecéza na základe apoštolskej konštitúcie "Hungarorum gens" pápeža Jána Pavla II. oficiálne nazýva Ostrihomsko-budapeštianska arcidiecéza.
Terry Pratchett

Sir Terry Pratchett (celým menom Terence David John Pratchett) (* 28. apríl 1948 – † 12. marec 2015) bol anglický autor fantasy literatúry.
Životopis.
Pratchett sa narodil v Beaconsfielde v anglickom grófstve Bucks Davidovi a Eileen Pratchettovcom. Svoje vzdelanie pripisuje High Wycombe Technical High School a Beaconsfieldskej verejnej knižnici.
Prvým vydaným dielom bola krátka poviedka "The Hades Business" ("Hádova práca"), uverejnená v jeho školskom časopise keď mal trinásť rokov a potom, v roku 1963, zase v časopise "Science Fantasy", za čo dostal 14 libier. Druhá uverejnená práca sa nazývala "Night Dweller" ("Nočný tvor") a objavila sa v 156. čísle časopisu "New Worlds" v novembri 1965.
Po odchode zo školy v roku 1965 získal prácu v miestnych novinách "Bucks Free Press" a neskôr pôsobil v niekoľko ďalších regionálnych novinách v juhozápadnom Anglicku vrátane "Western Daily Press" a "Bath Chronicle".
V tomto novinárskom období bol vyslaný urobiť interview s Petrom Bander van Durenom, jedným z riaditeľov malého vydavateľstva, kde práve vychádzala nová kniha. Počas rozhovoru sa zmienil, že sám napísal knihu "The Carpet People". Táto nakoniec vyšla v roku 1971 a slávnostne bola predstavená v oddelení kobercov obchodného domu Heal's na Tottenham Court Road v Londýne.
V roku 1980 sa Pratchett stal tlačovým hovorcom elektrárenskej spoločnosti Central Electricity Generating Board, kde v jeho pôsobnosti bolo niekoľko jadrových elektrárni. Neskôr vtipkoval o tom, že predviedol svoj zmysel pre dokonalé načasovanie, pretože zmena zamestnania nasledovala skoro po jadrovej katastrofe v Three Mile Island v Pensylvánii v USA.
Prácu pre CEGB nechal v roku 1987, keď začal zarábať viac peňazí príležitostným písaním. To mu umožnilo zvýšiť tempo a v súčasnosti väčšinou napíše dve knihy ročne. 
Od roku 1998 je držiteľom rádu za zásluhy o Britské kráľovstvo za službu literatúre. So sebe vlastnou iróniou to komentoval vyhlásením v zmysle „mám podozrenie, že 'službu literatúre' preukážem, keď sa zdržím ďalších pokusov nejakú napísať“. V roku 1999 mu bol udelený čestný doktorát literatúry na univerzite vo Warwicku.
Jeho dcéra Rhianna Pratchettová (narodená 1976) je autorkou fantasy a novinárkou. 
Ako svoje záľuby Pratchett uvádza „písanie, prechádzky, počítače, život“. Je dobre známy aj zvláštnou záľubou v pokrývkach hlavy, čo vidieť na zadných stranách obálok originálnych vydaní väčšiny jeho kníh.
31. decembra 2008 mu kráľovná Alžbeta II. udelila za zásluhy v literatúre Rad britského impéria.
Pásavka zemiaková

Pásavka zemiaková (zastarano – v 50. rokoch – "mandelinka zemiaková" ; ľudovo nesprávne "mandelinka"; lat. "Leptinotarsa decemlineata") je veľmi rozšírený zástupca radu chrobákov. Vyskytuje sa prakticky na každom zemiakovisku.
Pochádza pôvodne zo Severnej Ameriky. (pravdepodobne nie celá, predpokladá sa, že než ju začali kolonisti šíriť aj so zemiakmi, bol jej výskyt obmedzený na oblasť Mexického zálivu, prípadne severné Mexiko a Colorado, presnejšie sa nevie). Zjavne išlo o dosť malé oblasti, pretože vzťah pásavky k zemiakom bol vzatý na vedomie až v roku 1859, keď bolo zaznamenané jej prvé masívne premnoženie. Do Európy bola zavlečená spolu so zemiakmi, jej pomalé šírenie sa prudko zrýchlilo po druhej svetovej vojne, keď vzrástla úroveň transportu zemiakov. Pásavka potom postupne doputovala až k Uralu. Okrem zemiakov napadá aj ďalšie ľuľkovité rastliny (rajčinu, papriku, baklažán, ľuľok atď.).
V bývalom Česko-Slovensku sa na ňu ako na škodcu najmä v 50. rokoch 20. storočia konali veľké „hony“ s cieľom jej vykynoženia. Komunistická propaganda ju vyhlásila za imperialistický útok a obvinila Západ, že ju na území ČSSR umelo vysadzuje z lietadiel alebo prostredníctvom diverzantov (úplne boli ignorované podobné kalamity v celej Európe), často bola propagandisticky nazývaná "imperialistický" či "americký chrobák."
Karol Hadai

Karol Hadai (staršie Karol Hadaly, predikát hist. „Hadaly de Hada“; * 1743, Kolárovo – † 19. júl 1834, Pešť) bol uhorský matematik.
Život.
Narodil sa v roku 1743 v Kolárove. Bol príslušníkom jezuitského rádu, študoval na Trnavskej univerzite, kde získal doktorát filozofie aj práva. Prednášal matematické predmety spočiatku na svojej materskej univerzite, po jej presťahovaní do Budína na kráľovských akadémiách v Trnave, Rábe (Győr), Päťkostolí (Pécs) a Bratislave. V rokoch 1810–1831 bol profesorom matematiky na peštianskej univerzite, prednášal aj na tamojšom Institutum geometricum. Bol uznávaným odborníkom v oblasti hydrotechniky a vodného staviteľstva, za zásluhy a publikácie v tejto oblasti sa stal členom zahraničných učených spoločností (Jena, Göttingen) a nositeľom viacerých vyznamenaní. Napísal niekoľko učebníc hydrotechniky, staviteľstva, ale aj algebry, geometrie a mechaniky – niektoré z nich vyšli až v 7 vydaniach. Knižnú prácu vydal aj o problematike rovnomerného delenia kružnice a uhlov. Zomrel 19. júla 1834 v Pešťi.
Gábor Gál

Mgr. Gábor Gál (* 22. november 1974, Šaľa) je slovenský politik. Od 22. marca 2018 do 21. marca 2020 bol ministrom spravodlivosti Slovenskej republiky. Je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky. Vo voľbách do NR SR v marci 2012 kandidoval na kandidátke MOST-HÍD na 5. mieste.
Profesionálna kariéra.
Vyštudoval Právnickú fakultu Univerzity Komenského v Bratislave. Od roku 1995 pracuje ako advokát. V rokoch 20082009 bol členom predstavenstva Nemocnice s poliklinikou Svätého Lukáša v Galante.
Kauza Hedviga Malinová.
12. septembra 2006 Gábor Gál vyhlásil, že bude ako právnik zastupovať Hedvigu Malinovú, ktorá sa údajne stala obeťou útoku v Nitre. O dva dni neskôr, 14. septembra 2006, oznámil svoje rozhodnutie, že už ju ďalej zastupovať nebude.
Politická kariéra.
Celoštátna úroveň.
Gábor Gál bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SMK a stal sa členom Mandátového a imunitného výboru NR SR a Ústavnoprávneho výboru NR SR. Poslancom za stranu SMK-MKP sa stal aj po voľbách v roku 2006 . Bol predsedom Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií a členom Ústavnoprávneho výboru NR SR. 7. júna 2009 založil spolu z ďalšími bývalými poslancami SMK-MKP politickú stranu MOST-HÍD. 12. júna 2010 bol opätovne zvolený za poslanca Národnej rady . Je predsedom Mandátového a imunitného výboru NR SR, overovateľom Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť a členom Stálej delegácia NR SR v Parlamentnom zhromaždení NATO.
19. marca 2018 predseda vlády Peter Pellegrini súhlasil s návrhom Bélu Bugára vymenovať Gála do funkcie ministra spravodlivosti. Úradu sa ujal 22. marca a ako svoje priority určil otázku policajnej inšpekcie, voľbu policajného prezidenta, pravidlá voľby sudcov Ústavného súdu, riešenie starých exekúcií, či projekt obchodného registra.
Vláda Petra Pellegriniho, vrátane Gábora Gála, podala po februárových voľbách20. marca 2020 demisiu .
Regionálna úroveň.
Vo voľbách do orgánov samosprávnych krajov v roku 2009 neúspešne kandidoval na post Trnavského samosprávneho kraja za stranu MOST-HÍD. Skončil na 2. mieste (17,69 %), keď ho predbehol Tibor Mikuš.
Komunálna úroveň.
Od roku 1994 do roku 1999 bol poslancom obecného zastupiteľstva obce Veľká Mača.
Tomáš Galbavý

Tomáš Galbavý (* 28. apríl 1958, Topoľčany) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Profesionálna kariéra.
Je študentom politológie na Univerzite Konštantína Filozofa v Nitre. Od roku 1983 pôsobí ako slobodný umelec.
Politická Kariéra.
Tomáš Galbavý bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002 – 2006 za SDKÚ a stal sa členom Výboru NR SR pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá. Poslancom za stranu SDKÚ-DS sa stal aj po voľbách v roku 2006 . Bol členom Mandátového a imunitného výboru NR SR, Výboru NR SR pre kultúru a médiá a náhradným členom Výboru NR SR pre európske záležitosti. 12. júna 2010 bol opätovne zvolený za poslanca Národnej rady . Je členom Mandátového a imunitného výboru NR SR a Výboru NR SR pre európske záležitosti. Po voľbách 9. marca 2012 sa do parlamentu nedostal.
Imrich Hamarčák

Imrich Hamarčák (* 5. november 1954) je bývalým poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Imrich Hamarčák bol poslancom NR SR vo volebnom období 2002-2006 za ANO. Najskôr pôsobil v období od 5. novembra 2002 do 10. septembra 2003 ako náhradník namiesto poslanca Roberta Nemcsicsa a od 24. septembra 2003 do 25. augusta 2005 namiesto poslanca Pavla Ruska. Bol členom Výboru NR SR pre financie, rozpočet a menu a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva.
Richárd Hamerlik

Richárd Hamerlik (* 31. máj 1967, Bratislava) bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Richárd Hamerlik bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SMK-MKP. Bol podpredsedom Výboru NR SR pre pôdohospodárstvo a členom Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva.
Externé odkazy.
Richárd Hamerlik - nrsr.sk
Bohumil Hanzel

Bohumil Hanzel (* 6. júl 1948) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Životopis.
Bohumil Hanzel vyštudoval v roku 1967 SPŠ Elektrotechnickú v Dubnici nad Váhom. Do roku 1979 pracoval na Slovensku ako robotník, neskôr ako šéf závodného stravovania. Stal sa jedným z prvých signatárov Charty 77 na Slovensku, kvôli čomu bol nútený v roku 1980 odísť do Švédska. V rokoch 1984 - 1986 absolvoval Vyššiu škola manažmentu v Štokholme a následne pracoval v rôznych manažérskych pozíciách.
Bohumil Hanzel bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za stranu SMER, ktorá od 1. januára 2005 pôsobí pod názvom SMER - sociálna demokracia. Bol podpredsedom Zahraničného výboru NR SR a členom Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva.
Pred parlamentnými voľbami v máji 2010 Hanzel obvinil predsedu strany SMER-SD, Roberta Fica z nezákonného financovania tejto strany a predávania miest na kandidátke vo voľbách roku 2002. Z obavy o svoj život zveril obálku s neurčeným obsahom švédskemu veľvyslancovi Mikaelovi Westerlingovi.
István Harna

Doc. Ing. István Harna, PhD. (* 2. september 1940, Šahy) je podpredseda SMK a bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Absolvoval VŠE v Bratislave. Pracoval ako výskumný pracovník v oblasti ekonomiky, podnikový manažér a ako vysokoškolský pedagóg (1980-93). Spoluzakladateľ politického hnutia Spolužitie. V r. 1998-2002 minister výstavby a verejných prác SR za SMK. 
István Harna bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SMK-MKP. Bol podpredsedom Výboru NR SR pre európske záležitosti a členom Výboru NR SR pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie.
Iveta Henzélyová

Mgr. Iveta Henzélyová (* 4. apríl 1963) je bývalá slovenská politička.
Komunálna politika.
Iveta Henzélyová pôsobila ako poslankyňa zastupiteľstva Košického samosprávneho kraja vo volebnom období 2001 - 2005. Bola ako členka Aliancie nového občana zvolená za koalíciu ANO, DS, KDH. Vo voľbách do krajského zastupiteľstva v roku 2005 nekandidovala.
Pôsobenie v národnej rade.
Iveta Henzélyová nastúpila 5. novembra 2002 do národnej rady za Alianciu nového občana (ANO) na neuplatňovaný mandát poslanca Františka Tótha. Po tom, ako sa Imrich Béreš vzdal funkcie poslanca, nastúpila 9. septembra 2003 na jeho zaniknutý mandát. Bola členkou Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS.
Vystúpenie z ANO.
Počas straníckej krízy v ANO v auguste a septembri 2005, ktorá vypukla v súvislosti s kauzou Zmenky, sa postavila na stranu predsedu ANO Pavla Ruska. Spoločne s Beátou Brestenskou, Evou Černou a Pavlom Ruskom odišli z poslaneckého klubu ANO vedeného Ľubomírom Lintnerom. 7. októbra 2005 však pomerne prekvapujúco vystúpila z ANO. 
Kauza Henzélyová.
Záver politickej kariéry Ivety Henzélyovej sprevádzal korupčný škandál, ktorý zostal nevyjasnený. Aféru otvoril tesne pred voľbami predseda ANO Pavol Rusko, keď chcel zverejním nahrávky ich rozhovoru dokázať podozrenia z kupovania poslancov. Henzélyová na zázname Ruskovi opisovala, ako jej niekto za hlasovanie sľuboval "hory-doly". Najskôr hovorila o peniazoch, potom o rekonštrukcii domu a ďalších návrhoch. "Je ponúknutá spolupráca, ale peniaze by som v živote nezobrala," uzavrela vtedy poslankyňa veľmi neurčitú debatu. Nahrávku vyšetrovala aj polícia, trestné stíhanie však bolo zastavené pre nedostatok dôkazov. Henzélyová vtedy všetky podozrenia odmietla, nahrávku označila za podvrh.
Aktivity po odchode z politiky.
Po ukončení volebného obdobia v roku 2006 Iveta Henzélyová odišla z politiky a začala sa venovať podnikaniu. Od 14. júla 2006 pôsobí ako členka predstavenstva spoločnosti 1. Sielnická a.s.
Ivan Hopta

PhDr. Ivan Hopta, CSc. (* 19. september 1958 – † 21. december 2021) bol slovenský politik, predseda ľavicovej strany ÚSVIT.
Komunálna politika.
Od roku 1994 bol nepretržite poslancom Mestského zastupiteľstva v Humennom. V roku 2006 zo 173 kandidátov získal druhý najväčší počet hlasov. Štyri roky predtým bol prvý. Bol stálym kritikom bývalého primátora Humenného Vladimíra Kostilníka, s ktorým viedol aj súdny spor. Vo volebnom období 20012005 bol zvolený za poslanca Prešovského samosprávneho kraja v okrese Humenné za Komunistickú stranu Slovenska (KSS). Vo volebnom období 20062009 okres Humenné nezastupoval. 14. novembra 2009 bol Ivan Hopta opäť zvolený do krajského zastupiteľstva, tentoraz za svoju novú stranu, ÚSVIT. Poslanec Hopta bol podpredsedom Komisie školstva, mládeže, telesnej výchovy a športu.
Národná rada.
Vo volebnom období 20022006 bol zvolený za poslanca NR SR za KSS. Bol členom Výboru NR SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien, členom Výboru pre školstvo, kultúru a médiá, ako aj členom Výboru pre nezlučiteľnosť funkcií NR SR. Počas svojho pôsobenia v parlamente predsedal skupine priateľstva s balkánskymi štátmi a Rumunskom a Bulharskom. Bol členom trojčlennej slovenskej parlamentnej delegácie na stretnutí parlamentov sveta v Mexiku.
Strana ÚSVIT.
V roku 2004 z KSS vystúpil a pôsobil ďalej v Národnej rade aj v zastupiteľstve samosprávneho kraja ako nezávislý poslanec. V máji 2005 založil novú ľavicovú stranu ÚSVIT a stal sa jej predsedom. Podľa Hoptovho vyjadrenia citovaného na serveri Atlas.sk strana zastáva názor, že "„Národná rada SR by mala ešte do komunálnych volieb prijať zákon, ktorý by obmedzil zotrvávanie vo funkcii primátorov a starostov obcí najviac na dve funkčné obdobia a zároveň by znížil platy starostom, ale najmä primátorom miest, ktoré sú mnohokrát väčšie ako platy ministrov“".
Vladimír Horák

Vladimír Horák (* 7. marec 1956) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Vladimír Horák nastúpil ako náhradník na neuplatňovaný mandát poslanca Pavla Prokopoviča vo volebnom období 2002-2006 za SDKÚ. Bol členom Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody a Výboru NR SR pre financie, rozpočet a menu.
Milan Hort

Milan Hort (* 6. február 1953, Červený Kameň) je bývalý podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky a podpredseda SDKÚ-DS. Zároveň bol prvým primátorom Novej Dubnice.
Profesionálna kariéra.
Vyštudoval obchodnú fakultu Vysokej školy ekonomickej v Bratislave. Od roku 1979 pracoval v rôznych firmách v Trenčianskom kraji ako plánovač alebo vedúci odbytu či marketingu. Je spoluzakladateľom a aktívnym členom Klubu primátorov miest Slovenska a Únie miest Slovenska a iniciátorom spolupráce medzi regiónmi stredného a severného Považia a regiónom Benátsko v Taliansku, ktorá na rôznych úrovniach a v rôznych oblastiach pretrváva dodnes. Ovláda anglický jazyk.
Politická kariéra.
Stranícka úroveň.
V roku 1990 vstúpil do strany KDH, v ktorej bol od roku 1994 členom predsedníctva. Pred Parlamentnými voľbami v roku 1998 prestúpil spolu s ďalšími členmi KDH do vznikajúcej politickej strany SDK. V roku 2000 stál pri zrode strany SDKÚ. Bol členom prezídia a podpredseda strany pre regionálnu politiku. 
Celoštátna úroveň.
Milan Hort bol zvolený poslanca NR SR vo volebnom období 1998 – 2002 za politickú stranu SDK zo 14. miesta a stal sa podpredsedom výboru NR SR pre verejnú správu. Vo voľbách v roku 2002 bol opätovne zvolený za poslanca NR SR, tentokrát za stranu SDKÚ z 8. miesta na kandidátke. Bol predsedom Výboru NR SR pre verejnú správu a predsedom poslaneckého klubu SDKÚ. V roku 2006 sa opäť stal poslancom NR SR, ale na kandidátke strany SDKÚ-DS sa po prednostnom hlasovaní prepadol z 5. na 9. miesto. V tomto volebnom období zastával post podpredsedu Národnej rady. Po voľbách do NR SR v roku 2010 sa stal poslancom NR SR už štvrtýkrát za sebou. Zo štvrtého miesta na kandidačnej listine sa po zohľadnení prednostného hlasovanie posunul na 5. miesto. Na ustanovujúcej schôdzi Národnej rady bol opätovne zvolený za jej podpredsedu. Bol overovateľom Výboru NR SR pre verejnú správu a regionálny rozvoj a členom Stálej delegácie NR SR v Medziparlamentnej únii.
Komunálna úroveň.
V rokoch 19901994 bol primátorom mesta Nová Dubnica.
Zoltán Horváth

Zoltán Horváth (* 8. november 1968) bol poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Profesionálna kariéra.
Vyštudoval Pedagogickú fakultu Univerzity Komenského. V rokoch 1989 - 1991 pôsobil ako vedúci strediska "Bystrica" Galanta, Reštaurácie, š. p. Galanta. Od roku 1991 do roku 1998 bol konateľom spoločnosti. V roku 1998 sa stal zástupcom prednostu Okresného úradu v Galante. 
Politická kariéra.
Stranícka úroveň.
V rokoch 1994 – 1999 bol podpredseda okresnej rady strany SDKÚ. Od roku 2000 je predsedom mestského zastupiteľstva strany, okresným koordinátorom SDKÚ a podpredsedom regionálneho predsedníctva SDKÚ. 
Celoštátna úroveň.
Zoltán Horváth bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002 – 2006 z 21. miesta za SDKÚ a stal sa členom Výboru NR SR pre pôdohospodárstvo, Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS a Výboru NR SR pre sociálne veci a bývanie.
Hygiena

Hygiena (gr. "hygies" = zdravý, Hygiea je v gréckej mytológii bohyňa zdravia) je vedný odbor študujúci zdravý spôsob života z hľadiska jedinca aj spoločnosti. Vytvára pravidlá takéhoto spôsobu života a skúma ich dodržiavanie.
Hlavnou úlohou hygieny je zabrániť, aby negatívne faktory vonkajšieho prostredia prekročili rámec adaptability ľudského organizmu. Negatívne faktory zväčša vyplývajú z rozvoja technickej civilizácie (napr. hluk, vibrácie, ionizujúce žiarenie, chemické látky, znečistenie životného prostredia, zhoršenie kvality výživy a pod.)
Hlavná náplň hygieny je napríklad udržanie stanovenej kvality životného a pracovného prostredia, štúdium vplyvu výživy, vytváranie noriem pre životné a pracovné prostredie a pod.
Zoznam poslancov NR SR (1998 – 2002)

Zoznam poslancov Národnej rady Slovenskej republiky vo volebnom období 1998 – 2002 má tri časti:
V zátvorke za menom poslanca je uvedená strana, za ktorú kandidoval vo voľbách.
Irena Belohorská

MUDr. Irena Belohorská (* 13. marec 1948, Piešťany) je slovenská politička. Bývalá ministerka zdravotníctva a bývalá poslankyňa Európskeho parlamentu. Je vdova, má 2 dospelé dcéry – lekárky.
Profesionálna kariéra.
Vysokoškolské vzdelanie získala na Lekárskej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. 
Osobný život.
S manželom má dve dcéry, v roku 2009 ovdovela. Žije v Bratislave.
Boris Zala

Doc. PhDr. Boris Zala, CSc. (* 9. december 1954, Zlaté Moravce) je slovenský filozof, publicista a ľavicový politik, bývalý poslanec Národnej rady SR a europoslanec.
V roku 1979 absolvoval štúdium filozofie na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. V roku 1981 získal titul PhDr., v roku 1995 CSc. a v roku 2001 docent. V roku 1981 pracoval v Slovenskom rozhlase ako redaktor. Od roku 1982 pracoval v robotníckych zamestnaniach z dôvodov politického prenasledovania. Od roku 1984 pracoval vo Výskumnom ústave sociálneho rozvoja a práce ako vedecký pracovník.
Po Nežnej revolúcii od roku 1990 pracoval ako vedúci sekretariátu predsedu SNR a ako odborný asistent na Filozofickej fakulte UK. V rokoch 20002007 bol vedúcim Katedry politológie a európskych štúdií na Filozofickej fakulte Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre.
Boris Zala pôsobil v politike už tesne po Nežnej revolúcii v rámci Sociálnodemokratickej strany Slovenska. V rokoch 1990 až 1992 bol jej predsedom. (V marci 1990 vystriedal vo funkcii zakladateľa Ivana Pauličku a 27. - 28. október 1990 ma 1. zjazd SDSS v Bratislave bol zvolený za predsedu. 28. marec 1992 na 2. zjazdu SDSS sa vzdal funkcie predsedu a za predsedu strany bol zvolený Alexander Dubček). V roku 1990 bol poslancom Slovenskej národnej rady, členom jej predsedníctva a predsedom výboru pre bezpečnosť. Po roku 1993 sa Zala v STV podieľal na príprave a vysielaní relácií "Na koreň veci".
Od roku 2000 bol členom predsedníctva strany SMER-SD, v rokoch 20002003 bol podpredsedom strany. V roku 2002 bol zvolený za SMER za poslanca NR SR. Bol členom Zahraničného výboru NR SR a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS. Od roku 2006 do roku 2009 bol predsedom Zahraničného výboru NR SR, vedúcim Slovenskej delegácie v Rade Európy a viceprezidentom Rady Európy. V roku 2016 požiadal po nezhodách o prerušenie členstva v SMERe.
V rokoch 20092019 bol poslancom Európskeho parlamentu. V 7. volebnom období (20092014) bol členom jeho Zahraničného výboru a členom Delegácie pre spoluprácu EÚ-Južná Afrika. V roku 2014 bol znovu zvolený do Európskeho parlamentu za SMER-SD, bol podpredsedom Delegácie pre vzťahy s Juhoafrickou republikou (D-ZA) a členom Výboru pre zahraničné veci (AFET). V 8. volebnom období bol do 1. júla 2019 členom skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente.
Boris Zala je vnukom na Tida J. Gašpara, ktorý bol v roku 1945 zatknutý a odsúdený na doživotie. V roku 1958 mu udelili amnestiu. Na slobodu sa dostal po osemnástich rokoch a od roku 1963 žil až do svojej smrti v okrese Nové Zámky. Zakotvil práve v rodine malého Borisa Zalu vo Veľkej Mani (dnes Maňa, okres Nové Zámky).
Jozef Hurban

Jozef Miloslav Hurban (* 21. november 1955) je bývalým poslancom Národnej rady Slovenskej republiky a prvým podpredsedom Slobodného fóra.
Jozef M. Hurban nastúpil ako náhradník na neuplatňovaný mandát poslanca Eduarda Kukana vo volebnom období 2002-2006 za SDKÚ. V priebehu volebného obdobia z SDKÚ vystúpil a stal sa členom a neskôr podpredsedom novozaloženej politickej strany Slobodné fórum. Bol členom Výboru NR SR pre financie, rozpočet a menu.
Stanislav Husár

Stanislav Husár (* 18. október 1939) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Stanislav Husár bol zvolený za poslanca NR SR vo volebných obdobiach 1994-1998, 1998-2002 a 2002-2006 za HZDS. V roku 2003 bola strana premenovaná na ĽS-HZDS. Bol členom Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií a Ústavnoprávneho výboru NR SR.
Muránska planina

Muránska planina je krajinná oblasť, nachádzajúca sa v západnej časti Slovenského rudohoria. Je geomorfologickým podcelkom Spišsko-gemerského krasu v Banskobystrickom kraji.
Polohopis.
Na západe planina siaha po údolie Klenovskej Rimavy, kde nadväzujú Balocké vrchy, o niečo severnejšie leží Fabova hoľa, oba podcelky Veporských vrchov. V tejto časti je presné vymedzenie komplikované, keďže hranica územia vedie lesným územím. Severne susedí Heľpianske podolie, podcelok Horehronského podolia a na severovýchode je Muránska planina úzkym pásom prepojená so Slovenským rajom. Juhovýchodnú hranicu so Stolickými vrchmi tvorí výrazný muránsky zlom, v ktorého línii vedie cesta z Tisovca na Horehronie. Od severovýchodu s planinou postupne susedia podcelky Stolica, Tŕstie a Klenovské vrchy. Najvyšším vrchom planiny je Kľak s výškou 
Geologicky patrí planina medzi krasové oblasti a je tvorená hlavne vápencami a dolomitmi jednotky silicika.
Ochrana prírody.
V oblasti žije viacero endemitických druhov fauny aj flóry. Od roku 1997 podlieha planina najvyššiemu stupňu ochrany prírody ako Národný park Muránska planina. Na jeho území je množstvo maloplošných chránených území.
Miroslav Chovanec

MUDr. Miroslav Chovanec (* 10. september 1948, Lutiše† 29. január 2007, Trenčín) bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky a lekár.
Životopis.
Pochádzal z učiteľskej rodiny. Miroslav Chovanec absolvoval v roku 1974 Lekársku fakultu Univerzity Komenského v Bratislave. Od skončenia štúdia pôsobil v Nemocnici s poliklinikou Trenčín, od roku 1982 do 1995 bol zástupcom primára na gynekologicko-pôrodníckeho oddelení. Následne krátko pôsobil ako krajský štátny lekár. Od septembra 1997 bol vymenovaní za primára gynekologicko-pôrodníckeho oddelenia. Na tejto pozícii pôsobil až do svojej smrti. V roku 1989 sa stal predsedom Slovenského výboru Československého Červeného kríža a členom Prezídia Federálneho výboru Československého Červeného kríža. V rokoch 19931997 bol prezidentom Slovenského Červeného kríža.
Politická kariéra.
V parlamentných voľbách roku 1994 kandidoval za SDĽ ako nečlen v rámci predvolebnej koalície štyroch politických strán, do parlamentu sa nedostal. V komunálnych voľbách roku 1998 kandidoval opäť za SDĽ a stal sa mestským poslancom v Trenčíne. V decembri 1999 vstúpil do strany SMER, kde bol zvolený za člena predsedníctva. Miroslav Chovanec bol predsedom krajskej organizácie strany SMER - sociálna demokracia v Trenčianskom kraji. Vo voľbách do VÚC roku 2001 kandidoval neúspešne za poslanca. V parlamentných voľbách v roku 2002 kandidoval za politickú stranu Smer a bol zvolený za poslanca NR SR za stranu Smer. V roku 2006 opäť získal mandát poslanca Národnej rady SR. Bol podpredsedom parlamentného výboru pre zdravotníctvo.
Jaroslav Ivančo

Jaroslav Ivančo (* 31. máj 1971, Svidník) je bývalý učiteľ, neskôr politik, poslanec NR SR, štátny tajomník Ministerstva školstva, vedy výskumu a športu SR. Od mája 2022 podpredseda Najvyššieho kontrolného úradu SR.
Životopis.
V roku 1994 absolvoval štúdium na Pedagogickej fakulte Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Prešove v odbore učiteľstvo matematiky a techniky. Pôsobil ako učiteľ matematiky na strednej škole, v rokoch 1999 až 2010 bol riaditeľom Obchodnej akadémie, neskôr Spojenej školy vo Svidníku.
V komunálnych voľbách v decembri 2006 kandidoval za koalíciou strán SDKÚ-DS a KDH za primátora mesta Svidník, no neuspel. Bol však zvolený za poslanca mestského zastupiteľstva. Poslancom v meste Svidník bol vo volebnom období od 2006 do 2010.
Od roku 2004 pôsobil ako poslanec Národnej rady Slovenskej republiky za stranu SDKÚ-DS. V júli 2010 bol vládou SR vymenovaný za štátneho tajomníka Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR vo vláde Ivety Radičovej, kde pôsobil do apríla 2012.
V rokoch 2015 až 2018 pracoval na Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky ako generálny riaditeľ sekcie stratégie. Dva roky pôsobil ako riaditeľ verejného poskytovateľa sociálnych služieb v pôsobnosti VÚC Prešov - Senior domu Svida vo Svidníku.
Od júla 2020 bol vládou SR vymenovaný do funkcie generálneho tajomníka služobného úradu Úradu priemyselného vlastníctva SR, ktorú vykonával do zvolenia Národnou radou Slovenskej republiky za podpredsedu Najvyššieho kontrolného úradu v máji 2022.
Osobný život.
Je ženatý, má dve deti. Manželka Marcela Ivančová je od roku 2018 primátorkou mesta Svidník.
Mečiar

Mečiar môže byť:
Mikloš

Mikloš je priezvisko, pozri Mikloš (priezvisko), napr.:
Snehuľčík obyčajný

Snehuľčík obyčajný ("Cantharis rustica") je chrobák z čeľade snehuľčíkovité ("Cantharidae").
Jeho larvy sa objavujú skoro na jar, ešte keď je sneh, z čoho pochádza jeho meno.
Jean Baptiste Estienne

Jean Baptiste Estienne (* 7. november 1860, Condé-en-Barrois, Francúzsko – † 2. apríl 1936, Paríž, Francúzsko) bol francúzsky delostrelecký generál z 1. svetovej vojny a špecialista na vojenské inžinierstvo. Bol nazývaný "francúzsky otec tankov".
Alexej Ivanko

JUDr. Alexej Ivanko LL.M (* 12. marec 1949) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Alexej Ivanko bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002 až 2006 za SDKÚ. V priebehu volebného obdobia z SDKÚ vystúpil a vstúpil do novozaloženej politickej strany Slobodné fórum. V januári 2005 vystúpil aj zo Slobodného fóra a pôsobí v NR SR ako nezávislý poslanec. Je členom Ústavnoprávneho výboru NR SR.
Novopohanstvo

Novopohanstvo alebo neopaganizmus je pojem zahŕňajúci náboženské učenia založené na návrate ku predkresťanským náboženským tradíciam napr. starých Keltov, Slovanov (jazyčníctvo), alebo starých Germánov (Ásatrú). Niektoré prúdy novopohanstva sa označujú aj pojmom rekonštrukcionizmus.
Náboženské učenia, patriace pod novopohanstvo sa často označujú ako „nové náboženské hnutia“, pretože začali vznikať najmä v 19.storočí. V 20. storočí novopohanstvo zažilo „boom“ a ľudia sa začali veľmi zaujímať o starogermánske pohanské náboženstvá. 
Takisto vtedy vznikla aj Wicca, najrozšírenejšie novopohanské náboženstvo v Spojených štátoch amerických.
V krajinách východnej a strednej Európy je to slovanské novopohanstvo (ruské Rodnoverie), ale napríklad na Pobaltí sa už pomerne dlho rozvíja baltské novopohanstvo (litovská Romuva, lotyšská Dievturība).
Na Slovensku sa k náboženstvu starých Slovanov hlási niekoľko občín, bez zastrešenia nejakým centrálnym spoločným orgánom (napr. Dažbogovi vnuci, Perúnov kruh, Pagan). Novopohanská scéna v susediacich krajinách, ako napríklad v Poľsku, je aktívnejšia.
Jaroslav Jaduš

Jaroslav Jaduš (* 16. september 1967) bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Jaroslav Jaduš bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za HZDS. V roku 2003 bola strana premenovaná na ĽS-HZDS. Bol členom Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií, Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS.
Stanislav Janiš

Stanislav Janiš (* 9. október 1958) bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Stanislav Janiš bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SDKÚ. Bol členom Výboru NR SR pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva.
V roku 2006 bol Janiš opätovne zvolený do NR SR na ďalšie štvorročné obdobie. Bol členom výboru pre nezlučiteľnosť funkcií a členom výboru pre hospodársku politiku. Bol zároveň predsedom poslaneckého klubu SDKÚ-DS.
Dušan Jarjabek

Doc. Mgr. art. Dušan Jarjabek (* 4. marec 1953 Bratislava) je pedagóg, spevák (populárnych, operetných aj operných – barytón – piesní a diel) a poslanec Národnej rady Slovenskej republiky za stranu SMER – sociálna demokracia (predtým ĽS-HZDS).
Profesionálna kariéra.
V roku 1976 absolvoval Hudobnú fakultu Vysokej školy múzických umení v triede profesorky Anny Hrušovskej. V roku 1977 – 1978 absolvoval ročný študijný pobyt v Teatro del Parco v Palerme. Od roku 1980 do roku 1991 bol sólistom Spevoherného súboru Novej scény v Bratislave. Sólistom Opery SND sa stal od roku 1985. Od roku 1988 vyučoval spev na Divadelnej fakulte VŠMU v Bratislave. V roku 1996 – 1998 bol riaditeľ Novej scény v Bratislave.
Medzi rokmi 2002 – 2003 vyučoval spev na Fakulte dramatických umení Akadémie umení v Banskej Bystrici.
Od júna 2016 je prorektor pre sociálne veci a vonkajšie vzťahy Akadémie umení.
Politická kariéra.
Dušan Jarjabek bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002 – 2006 za HZDS. V roku 2003 sa strana premenovala na ĽS-HZDS. Dušan Jarjabek v máji 2005 z ĽS-HZDS vystúpil a v parlamente vstúpil do poslaneckého klubu strany SMER – sociálna demokracia. Je členom výboru NR SR pre kultúru a médiá.
Vystúpenia.
Koncerty a hosťovania – sólovo a so súborom Novej scény na celom území Slovenska.
Zahraničné turné – sólovo a so súborom Novej scény v Rakúsku, Švajčiarsku, Nemecku, Taliansku, Česku, Kanade, Austrálii a v Rusku.
Spolupracuje s Rozhlasom a televíziou Slovenska.
György Juhász

György Juhász (* 10. október 1969, Nové Zámky) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
György Juhász nastúpil ako náhradník na neuplatňovaný mandát poslanca Pála Csákyho vo volebnom období 2002-2006 za SMK-MKP. Bol členom Výboru NR SR pre sociálne veci a bývanie a Stálej delegácie NR SR do Parlamentného zhromaždenia NATO.
Od 1. februára 2017 je rektorom Univerzity J. Selyeho v Komárne.