Mať a nemať

Mať a nemať je román amerického spisovateľa Ernesta Hemingwaya z roku 1937.
Charakteristika vzniku románu.
Tri časti tohto románu vznikali postupne, z poviedok, ktoré spisovateľ spočiatku uverejňoval samostatne. Prvá vyšla v roku 1934, druhá v roku 1936 a tretiu, ktorá zjednocuje celú knihu, začal písať v Španielsku, kde sa na strane republiky zúčastnil v boji proti fašizmu. V konečnom zhrnutí týchto poviedok na ucelený román i v jeho ideovom vyústení sa nepochybne odrážajú Hemingwayove nejprogresívnejšie myšlienky a skúsenosti, ktoré nadobudol v tomto boji a pod dojmom ktorých román uzavrel. A pritom sám námet diela vzišiel zo sociálnych a hospodárskych pomerov v USA za veľkej hospodárskej krízy na začiatku tridsiatych rokov.
Témy románu.
Román má dve hlavné témy. V prvej, ktorá je vyjadrená už v názve knihy, spisovateľovi ide o zobrazenie rozdielov medzi svetom bohatých a svetom chudobných - majúcich a nemajúcich. Hemingway sa vskutku v žiadnom zo svojich románov s takou dôkladnosťou a hĺbkou nezapodieval i s ekonomickými a sociálnymi problémami, ako to urobil v tomto diele, v ktorom neváhal prenikavo poukázať na triedne rozdiely vo svojej spoločnosti. Vyjadril tu solidaritu a súcit s pracujúcimi ľuďmi a proletármi, akým je napríklad nezamestnaný robotník Albert, alebo aj Willie Adams, keď spomenieme len epizodické postavy. Oproti takýmto postavám, ale najmä oproti svojmu hlavnému hrdinovi Harrymu Morganovi a jeho žene Marie, v ostrom a zámerne konštruovanom protiklade stavia až mátožný, odpudzujúci a dekadentný svet "majiteľov jácht". Dotkol sa tu i otrasného osudu amerických nezamestnaných veteránov z prvej svetovej vojny, ktorých americká vláda v tom čase posielala do pracovných táborov na floridské ostrovy, najväčšmi ohrozené smrtonostnými hurikánmi. V súvislosti s touto témou si Hemingway ďalej všíma i niektorých svojich spisovateľských kolegov, ktorí v tom čase z akejsi módy písali o sociálnych témach, o štrajkoch a živote robotníkov bez toho žeby poznali ich problematiku, ich životné prostredie, a sami sa pritom utápali v bahne meštiackeho a buržoázneho života.Takýchto spisovateľov Hemingway nemilosrdne šľahá britkou iróniou a ostrým sarkazmom a stavia ich do kontrastu voči svojim prostým hrdinom.
Druhou ústrednou témou románu je problém hlavného hrdinu Harryho Morgana: ako si jednoduchý pracujúci človek môže v tomto príkro rozdelenom svete majúcich a nemajúcich zachovať ľudskú dôstojnosť, slobodu a idividualitu a ako si konečne nájsť i cestu k iným jednoduchým pracujúcim ľuďom, ako sa s nimi spojiť. Harry patrí medzi proletárov , cíti s nimi , vie, že bieda, ktorá dolieha na nich, drví i jeho - i keď je "slobodným podnikateľom" - a núti ho klesať čoraz hlbšie, k pašovaniu alkoholu, k ilegálnemu prevážaniu ľudí, k zločinom. Harry si nevie nájsť spoločnú cestu so svojimi nemajúcimi druhmi a popri svojom súcite a solidarite neraz nimi aj pohŕda - a to najmä pre ich slabosť a nerozhodnosť. Jeho boj o ľudský život je však osamelý, bojuje len za seba a svoju rodinu. Preto sa tak tragicky skončí. Trvalo mu to celý jeho búrlivý a strastiplný život, kým tesne pred smrťou dospel k tomu veľkému životnému poznaniu: "Jediný človek sa na nič sám nezmôže. Sám už nikto... starého čerta dokáže. Človek sám nijakovsky žit nemože." Takto sám Hemingway vyvrátil ten idividualizmus, ktorý býval jeho častou témou - a nejde tu o individualizmus intelektuála, ale o hlboké, životné a tragickou smrťou vykúpené poznanie prostého, silného a mužného človeka.
Dej románu sa odohráva medzi Floridou a Kubou, teda na miestach, ktoré sú najpevnejšie spojené s Hemingwayovým životom a s jeho poznaním. Nachádzame tu, pochopiteľne niekoľko zmienok o kubánskych "revolúciách" a "revolucionároch".