Kronika česká Přibíka Pulkavu

Kronika česká Přibíka Pulkavu (""), v najstarších rukopisoch len „"kronika česká"“, alebo naopak „"kronika najjasnejšieho kniežaťa Karla, kráľa českého a cisára rímskeho, vždy rozmnožiteľa ríše, ktorú sám spísal a staorstlivo z iných spisov zložil"“ je jedna z českých kroník napísaných za vlády Karla IV. v 14. storočí. Z kroník doby Karla IV. ako jediná zaznamenala širšiu popularitu a dočkala sa ešte v 14. storočí českého a nemeckého prekladu. 
Autor.
Otázka autorstva nebola jednoznačne doriešená dodnes. Na diele mal značný podiel sám Karol IV., dokonca jeden z rukopisov mu pripisuje autorstvo.. Pomerne neskorý rukopis kroniky ("SK ČSR 1 D 10" z 2. polovice 15. storočia) prinášajúci najširšie znenie kroniky, menuje explicitne ako autora "Přibíka z Tradenína, doktora slobodných umení", ktorý ju mal spísať "na príkaz Karla IV. podľa iných kroník". Osobu Přibík Pulkavu sa podarilo historicky doložiť Františkovi Palackému a Václavovi Vladivojovi Tomkovi.
Přibík Pulkava z Radenína († 1380) bol český spisovateľ, kronikár a farár. Stal sa majstrom pražskej univerzity a v rokoch 13731377 bol rektorom školy pri kostole sv. Egídia na Starom Pražskom Meste. V roku 1378 získal ako obročie faru v Chudeniciach, nie je však známe, či bol vysvätený na kňaza (duchovnú službu v Chudeniciach zaisťoval pravdepodobne prostredníctvom vikára).
Okrem kroniky českej Přibík Pulkava na prianie Karla IV. přeložil jeho vlastný životopis Vita Caroli.
Kronika.
Kronika vznikala postupne vo viacerých recenziách kompiláciou starších prameňov (Karol IV. údajne sám zozbieral a prehliadol dostupné kroniky a zveril ich Přibíkovi). Začína odchodom Slovanov od nedokončenej Babylonskej veže a ich príchodom do Čiech. Postupne boli zakomponované Kosmova kronika, kronika Kanovníka vyšehradského, druhé pokračovanie Kosmovo a Zbraslavká kronika, kde však nie je jasné, či autor čerpal priamo z nej, alebo z jej spracovania Benešom Krabicom z Weitmile.
Už v prvej recenzii bola zdôrazňovaná náväznosť Českého kráľovstva na Veľkú Moravu, kde kráľovstvo zaniknuvšie smrťou Svätoplukovou bolo roku 1086 prenesená na Čechy a Vratislavovi II. bol udelený kráľovský titul. Takisto je vyzdvihovaná přemyslovská tradícia od dôb Přemysla Oráča slbodná voľba panovníka českou šľachtou bez zásahu rímsko-nemeckého kráľa alebo cisára. Do neskorších recenzií boli zapracované nové zdrojekronika mnícha sázavského, Vincetiov a Jarlochov letopis, Ansbertova história výpravy cisára Fridricha ako aj Dalimilova kronika. V záverečných recenziách potom, ako roku 1373 Karol IV. získal Brandebursko, bola do kroniky zakomponovaná nezachovaná brandenburská kronika.
Autor vkladal do kroniky aj priamo texty listín pochádzajúcich z archívu Českej koruny (napríklad aj text Zlatej buly sicílskej), posledné kapitoly sú z veľkej časti tvorené prepisom listím spojených textom.
Rukopisy a vydania.
"Kronika česká" bola napísaná latinsky. Český preklad napísal sám Pulkava a zachoval sa v dvou exemplároch z 15. storočia. Je zaujímavé, že ide o pomerne nepresný preklad, Kuzmík udáva, že preklad bol dokončený iným prekladateľom. Presný novočeský preklad s komentářem vyšel až roku 1987.
K najvýznamnejším zachovaným rukopisom kroniky patria rukopis pulawský zo 14.storočia, ktorý je v kapitulskej knižnici v Krakove, dalej parížsky rukopis, rukopis augustiniánského kláštora v Brne, zlomok Múzejnej knižnice v Prahe zo 14. storočia a iné. V mestskej knižnici vo Vratislavi sa zachoval nemecký preklad tejto kroniky. Prvé Menckenovo vydanie je z roku 1617, druhé je od J.P. Ludewiga z roku 1737, tretie od G. Dobnera z roku 1774, štvrté vydanie od J. Emlera vo Fontes rerum Bohemicarum zväzok V. (1893, s. 1-326) okrem dalších. Rukopisný staročeský preklad uverejnil F.F. Procházka roku 1786.
Kronika a Veľká Morava.
Kronika zmieňuje viacero udalostí týkajúcich sa Veľkej Moravy.
Oficiálna kronika Karlovho dvora zdôrazňuje náväznosť Českého kráľovstva na Veľkú Moravu a nárok českých kniežat na kráľovskú korunu od Svätopluka:
Udalosti sa detailne venuje aj kapitola "„O obnovení kdysi upostošeného království moravského a o tom jak ho císař Jindřich přenesl do Čech a českého knížetě Vratislava proto povýšil na krále.“"
Kronika a Uhorsko.
Kronika obsahuje početné záznamy týkajúce sa Uhorska.