Cate Blanchettová

Catherine Élise „Cate“ Blanchettová (neprechýlene Catherine Élise Blanchett; * 14. máj 1969, Melbourne, Austrália) je austrálska herečka a režisérka, držiteľka dvoch Oscarov, štyroch cien BAFTA a štyroch Zlatých glóbusov.
Do povedomia verejnosti sa dostala v roku 1998 filmom režiséra Shekhara Kapura "Kráľovná Alžbeta" v ktorom stvárnila postavu anglickej kráľovnej Alžbety I. Úlohu ďalšej panovníčky – elfskej kráľovnej Galadriel si zahrala v trilógii "Pán prsteňov" a "Hobit". Ako Katharine Hepburnová sa objavila v dráme "Letec", ktorú režíroval Martin Scorsese. Herecký výkon v tejto snímke jej vyniesol Oscara za najlepšiu herečku vo vedľajšej úlohe. Titulná postava neukotvenej Jasminy v Allenove dráme "Blue Jasmine" potom pre ňu znamenala zisk Zlatého glóbusu a Oscara za najlepšiu herečku v hlavnej úlohe.
Spolu s manželom Andrewom Uptonom pôsobí ako režisérka súboru "Sydney Theatre Company".
Detstvo a mladosť.
Narodila sa v Ivanhoe, na predmestí Melbourne v Austrálii ako dcéra austrálskej rodáčky June a Roberta "Boba" Blanchett, ktorý pochádzal z USA. Keď mala 10 rokov, otec jej zomrel na infarkt myokardu. Má dvoch súrodencov – jej starší brat Bob je inžinier počítačových systémov a jej mladšia sestra Genevieve pracovala ako divadelná výtvarníčka.
Najprv chodila do dievčenskej základnej školy v Ivanhoe a potom vyštudovala aj dievčenské gymnázium v Kew na predmestí Melbourne, kde objavila svoje zaujatie herectvom. Neskôr študovala ekonomiku a výtvarné umenie na Melbournskej univerzite. Keď mala 18 rokov, išla na dovolenku do Egypta. Jeden z hostí hotela v Káhire jej ponúkol, či nechce hrať komparz v jeho filme. Po návrate domov sa presťahovala do Sydney, aby mohla študovať na Národnom inštitúte dramatického umenia. Ten absolvovala v roku 1992, čím sa začala jej kariéra herečky.
Kariéra.
Prvá veľká inscenácia bola hra Davida Mameta "Oleanna" z roku 1993, kde hrala spolu s Geoffrey Rushom a získala za ňu ocenenie kritikov sydneyských divadiel za najlepší debut. Tiež stvárnila Oféliu v hre "Hamlet" upravenej podľa "Company B" (režisérom bol Neil Armfield) v rokoch 1994 a 1995 a neskôr v ďalších televíznych minisériach.
Jej prvým medzinárodným filmom sa stal "Paradise Road" z roku 1997, v ktorom hrala austrálsku zdravotnú sestru zajatú japonskou armádou počas 2. svetovej vojny. Jej prvou hlavnou rolou bola v tom istom roku adaptácia "Oscar and Lucinda", v ktorej hrala po boku Ralpha Fiennesa. Za ňu bola nominovaná na cenu Austrálskej filmovej asociácie (AFI) za najlepší hlavný ženský herecký výkon, ale cena jej o vlások unikla. Rovnako ale v tom istom roku získala cenu za najlepší vedľajší ženský herecký výkon za rolu Lizzie v romantickej komédii "zaplaťpánboh stretol Lizzie".
Prvý veľkou rolou sa stala postava Alžbety I. vo filme "Kráľovná Alžbeta" z roku 1998, ktorý jej vyniesol nomináciu na Oscara za najlepšiu herečku. Cenu nakoniec nezískala, ale získala cenu BAFTA a Zlatý glóbus za najlepšiu herečku vo filmovej dráme. O rok neskôr bola nominovaná na ďalšiu cenu BAFTA za vedľajšiu úlohu vo filme "Talentovaný pán Ripley".
Už ako uznávaná herečka si získala ďalšiu vlnu priaznivcov, keď sa objavila vo filmovej trilógii "Pán Prsteňov" režiséra Petra Jacksona ako elfská kráľovná Galadriel.
V roku 2005 získala Oscara za najlepší ženský vedľajší výkon za rolu Katharine Hepburnovej vo filme "Letec" režiséra Martina Scorseseho. Cate tak bola prvá herečkou, ktorá získala Oscara za stvárnenie iného držiteľa tejto ceny.
V roku 2006 sa objavila po boku Brada Pitta vo filme "Babel" a vo filme "Zápisky o škandále" spoločne s Judi Denchovou. Za tento posledný film získala svoju tretiu nomináciu na Oscara.
V roku 2007 získala Volpi Cup za najlepšiu herečku na Benátskom filmovom festivale a Zlatý glóbus za najlepší ženský vedľajšej výkon za stvárnenie jedného zo šiestich portrétov Boba Dylana vo filme "I’m Not There". V tom istom roku tiež pokračovala vo svojej úlohe Alžbety I. v pokračovaní filmu "Kráľovná Alžbeta" pomenovanom "Kráľovná Alžbeta: Zlatý vek". Na ďalšom odovzdávaní Cien Akadémie získala dve nominácie na Oscara, vrátane ocenenia za najlepší ženský výkon vo filme "Kráľovná Alžbeta: Zlatý vek" a za najlepší ženský vedľajšiu výkon vo filme "Im Not there", čím sa stala jedenástym hercom/herečkou, ktorý získal dve nominácie v jednom roku a zároveň prvým hercom/herečkou, ktorý získal nomináciu na Oskara za pokračovanie role.
V roku 2007 bola uvedená na zozname sto najvplyvnejších ľudí planéty časopisu "Time" a tiež bola časopisom "Forbes" označená za jednu z najúspešnejších herečiek. Jej ďalšie role bola agentka KGB Dr. Irina Spalko vo filme "Indiana Jones a kráľovstvo krištáľovej lebky" a na konci tohto roka sa objavila vo filme "Podivuhodný prípad Benjamina Buttona".
V januári 2008 podpísala spoločne so svojím manželom trojročnú zmluvu so "Sydney Theatre Company" ako umeleckí režiséri. Kontrakty im umožňujú v každom roku tri mesiace voľna, v ktorom môžu vykonávať vlastné, poväčšine herecké aktivity. Jej režijným debutom v roku 2007 bola hra "Blackbird".
Dňa 26. februára 2008 bola vymenovaná ako jediná žena za člena poroty, ktorá nominuje účastníkov Austrálskeho summitu 2020 Kevina Rudda.
Súkromný život.
Jej manželom je dramatik a scenárista Andrew Upton, ktorého spoznala v roku 1996, keď hrala v inscenácii "The Seagull". Nebola to však láska na prvý pohľad; "Myslel si, že som nevšímavá a ja som si myslela, že je arogantný," uviedla neskôr. "Poukazuje to na fakt, ako sa človek môže mýliť, ale ako ma pobozkal, bolo to ono." Svadba sa uskutočnila v roku 1997. Dňa 13. apríla 2008 v Sydney porodila ich tretieho syna menom Ignatius Martin Upton.
Je patrónkou Sydneyského filmového festivalu. Je tiež tvárou luxusnej kozmetiky starajúcej sa o telo SK-II, ktorú vlastní "Procter &amp; Gamble". V roku 2007 bola tiež zvolená veľvyslancom on-line kampane Austrálskej nadácie pre ochranu prírody, ktorá podnecuje Austrálčanov, aby tu vyjadrili svoje príspevky ohľadne zmien klímy.