Baracký jarok

Baracký jarok je potok v regióne Záhorie, v centrálnej až juhovýchodnej časti územia mesta Skalica v okrese Skalica v Trnavskom kraji. Je pravostranným prítokom Zlatníckeho potoka; má dĺžku . Hydrologický identifikátor: 4-13-02-1548. Geomorfologická kategorizácia: na pomedzí (v pramennej oblasti) geomorfologický celok Biele Karpaty, geomorfologický podcelok Žalostinská vrchovina a v (oblasti ústia) geomorfologický celok Chvojnická pahorkatina, geomorfologický podcelok Zámčisko.
Prameň.
Pramení v nadmorskej výške v juhovýchodnej časti lesného extravilánu mesta Skalica (mesto) v okrese Skalica v lese "Šumár", v geomorfologickom podcelku Žalostinská vrchovina.
Opis toku.
Od prameňa tečie severozápadným smerom lesným extravilánom cez les "Fráterka", v nadmorskej výške vychádza z lesa do poľnohospodárskeho extravilánu, pravým brehom obmýva pole "Domové role od Kostolného jarka", veľkým oblúkom sa stáča do juhozápadného smeru a v priestore poľa "Domové role pri Zlatníckej doline" ústi do Zlatníckeho potoka ako jeho pravostranný prítok. Zlatnícky potok ďalej ústi do Kopčianskeho kanála. "Baracký jarok" nemá prítoky.
"Baracký jarok" pramení v juhovýchodnej časti lesného extravilánu mesta Skalica, ústi do Zlatníckeho potoka v okrese Skalica v Trnavskom kraji, v geomorfologickom celku Biele Karpaty, v geomorfologickom podcelku Žalostinská vrchovina.
Pôvod názvu.
Motivácia pomenovania vodného toku Baracký jarok s variantným názvom "Mníšsky jarok" tečúceho cez pole "Fráterka" na území mesta Skalica je v pomenovaní stredovekých exploátorov ekonomického využitia potoka a priľahlých pozemkov, čiže "rehoľníkov, mníchov, bratov". Pomenovací akt prebehol v slovenskom jazykovom prostredí v podobe "Bratský potok"; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol slovenský názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a modifikovaný do podoby → "Baracký potok", keďže aj slovenské označenie "mních, rehoľník, brat" bolo pri prevzatí do maďarčiny modifikované do podoby "barát"; po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol tento názov späťprevzatý do slovenčiny v podobe → "Baracký potok" s ponechaním prídavného mena modifikovaného maďarčinou. Maďarskú adaptáciu pôvodného slovenského názvu "Bratský" → "Baracký", ktorá bola späť prevzatá do slovenčiny s tým, že názov v slovenčine už nezískal svoju pôvodnú podobu, si niekedy zachovávajú v sebe i štandardizované slovenské geografické názvy. Podľa všeobecne prijímaného pohľadu Andreja Závodného motiváciou pomenovania Barackého jarka je "vlastníctvo, príslušnosť územia k istej mníšskej reholi". Potvrdzuje to aj existencia variantného názvu k názvu Baracký jarok a to "Mníšsky jarok". Na území mesta Skalica pôsobilo niekoľko cirkevných rádov; od 15. storočia tu pôsobili "františkáni", v 17. storočí k nim pribudli "karmelitáni" a "jezuiti" (v roku 1662 založili gymnázium), neskôr "paulíni" a od konca 18. storočia "milosrdní bratia". Preto je vierohodnejšie spájať pôvod názvu s užívacím vzťahom "mníchov, rehoľníkov, bratov" k pozemkom pri vodnom toku než s výskytom "marhúľ", nárečovo "baraciek". Toponymia Skalice ponúka i ďalšie svedectvo svedčiace o stredovekom ekonomickom vzťahu "mníchov, rehoľníkov, bratov": "Kostolnica" (vodná nádrž), "Kňažiny" (pole), "Kostolný jarok" (vodný tok).
Návrh na novú štandardizáciu hydronyma "Baracký jarok" → "Bratský jarok" už bol doručený názvoslovnej autorite. Návrh náhrady doterajšej štandardizovanej podoby formantu "-cký" formantom "-tský" sa opiera aj o odporúčanie č. 4 Konferencie č. I Organizácie Spojených národov o štandardizácii geografických názvov: „Maximálne možné priblíženie sa ortografie geografických názvov súčasným pravidlám pravopisu“. Návrhom sa rekonštruuje pôvodná – primárna slovenská podoba názvu, podľa ktorej má byť "Bratský". Porovnaj aj osada Bratka pri Leviciach s maďarským náprotivkom "Baratka", ale aj ďalšie názvy nesídelných geografických objektov, napr.: slovensky "Brat" → maďarsky "Barát" (vrch v geomorfologickom celku Volovské vrchy, 851 m, katastrálne územie Jasov). Z apelatíva "brat / barát" rozšírením o formant "-ský / -cký" a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom "menší prirodzený vodný tok" bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena "Bratský potok / Baracký potok" ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii.
Etymológia pôvodu názvu potoka "Baracký jarok" z ovocnej dreviny "marhuľa", nárečovo "baracka", je málo pravdepodobná; je to iba náhodná zvuková zhoda; výskum ešte pokračuje.
Hydronymum "Baracký jarok" bolo štandardizované v roku 1989. V čase štandardizačného procesu názov vodného toku "Baracký jarok" bol v kategórii slovenskej hydronymie jedinečným hydronymom na Slovensku.