burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Meteor

Meteor alebo zriedkavo "lietavica" je pomenovanie pre viditeľný jav v atmosfére, ktorý vzniká preletom meteoroidu zemskou atmosférou (alebo atmosférou iného telesa). Na nočnej oblohe sa prejavuje ako rýchly prelet svietiaceho objektu, preto je tiež známy ako "padajúca hviezda". 
Jasná svietivosť meteoru je dôsledkom teploty vyprodukovanej vstupom do atmosféry. Priemerne jasný meteor má jasnosť približne 0 až 3 magnitúdy. Tá zodpovedá veľkosti špendlíkovej hlavičky (pre najrýchlejšie meteoroidy kometárneho pôvodu) až po veľkosť malej lopty (najpomalšie meteoroidy zložené zo železa). Veľmi jasné meteory, jasnejšie ako zdanlivá magnitúda Venuše, sú označované aj ako bolidy.
Meteory sa často združujú do meteorických rojov. Rýchlosť, ktorou preletí meteor atmosférou, je niekde medzi 10 až 70 kilometrov za sekundu. Kinetická energia čiastočky s hmotnosťou 1 gram je rovnaká ako energia Trabantu drviaceho objekt (napríklad stena), do ktorého vrazil rýchlosťou okolo 100 kilometrov za hodinu. Väčšina meteoroidov sa preto v atmosfére vyparí, teplota samotného telieska dosahuje tisíce až desaťtisíce stupňov Celzia. Proces zániku meteoroidov sa nazýva "ablácia". 
Ak sa nejaká časť meteoroidu nerozpadne pri prelete cez atmosféru a dopadne na povrch, nazýva sa meteorit. Pri dopade meteoroidu (alebo iného objektu) na Zem, vzniká zvyčajne v mieste dopadu (impaktný) kráter.
Roztavený terestriálny materiál "vyvrhnutý" pri vytvorení krátera môže vychladnúť a stuhnúť na objekt známy ako tektit.
"Poznámka:" Slovo meteor označuje v meteorológii akýkoľvek jav v atmosfére. Napríklad pre dážď alebo sneh sa používa slovo hydrometeor.
Pôvod meteorov.
Väčšina meteorov pochádza z kometárnych častí, ktoré sú pre ich (z veľkej časti ľadový) obsah veľmi krehké. Ich priemerná hustota je menšia než hustota vody. Materiál, z ktorého sa kométa skladá, je taký krehký, že by ho bolo možné mrviť v rukách.
Ročná nerovnosť

Ročná nerovnosť alebo rovnica Mesiaca je porucha pohybu Mesiaca v dôsledku rôznych vplyvov Slnka na Mesiac v priebehu roka. Ročná nerovnosť môže predĺžiť alebo skrátiť obeh Mesiaca okolo Zeme až o 10 minút voči priemernej dobe obehu a zmeniť polohu Mesiaca až o ± 11´ 10".
Výrobný faktor

Výrobné faktory (z = robiť; iné názvy: výrobné činitele, činitele výroby, výrobné zdroje, výrobné prostriedky; ) je všeobecné označenie pre to, čo umožňuje „robiť výrobu“. Presnejšie definície sa mierne odlišujú, ale vždy sa myslia akési najzákladnejšie prvky (či statky a služby), ktoré sa vkladajú do výrobného procesu (podniku), aby sa v ňom v istej kombinácii použili na vytvorenie finálneho produktu (outputov, úžitkovej hodnoty a pod.).
Konkrétne podoby (spravidla množstvá) v rámci každého jedného výrobného faktora, ktoré sa priamo vkladajú do výrobného procesu, sa nazývajú inputy (vstupy). Niekedy sa – teoreticky nesprávne – výrobný faktor chápe len ako iný názov pre input a dole uvedené výrobné faktory sú potom „skupiny výrobných faktorov“.
Konkrétne výrobné faktory.
Označenia výrobných faktorov sa rôznia.
Makroekonómia a mikroekonómia.
Klasickí národní ekonómovia rozlišujú:
Pričom sa prvé dva považujú za pôvodné a kapitál za odvodený. V tejto súvislosti sa tiež rozlišujú tri trhy výrobných faktorov: Trh pôdy, Trh práce a Trh kapitálu.
Podľa fyziokratov je pravým výrobným faktorom len pôda. Podľa marxistov, ktorí používajú pojem výrobné sily, je pravým výrobným faktorom len práca, pričom kapitál je zhmotnená práca. Podľa neoklasikov existujú len dva výrobné faktory práca a kapitál, pričom pôdu mnohí zaraďujú do kapitálu.
Naopak sa v bežnej literatúre možno stretnúť aj so štvrtým faktorom, ktorým sú podľa rôznych autorov suroviny alebo podnik (organizácia) alebo know-how atď. 
Pri fomulovaní produkčných funkcií sa často rozlišuje:
Podniková ekonomika.
Podľa E. Gutenberga:
Pôda (rozlišovacia stránka)

Pôda môže byť:
Stalin

Stalin môže byť:
Práca

Práca môže byť:
Podnikanie

Podnikaním sa všeobecne rozumie vlastnenie a činnosť podniku alebo činnosť podnikateľa a/alebo samostatné rozhodovanie o zámere, právnej forme, umiestnení, organizácii, miere zadĺženia, rozdelení zisku a pod. podniku. Konkrétne definície sa rôznia.
Obchodné právo.
Na Slovensku sa v praxi zďaleka najčastejšie podnikanie definuje podľa staršieho znenia § 2 Obchodného zákonníka ako: "sústavná činnosť vykonávaná samostatne podnikateľom vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť za účelom dosiahnutia zisku." Od mája 2018 bola táto definícia v Obchodnom zákonníku rozšírená nasledovne: "sústavná činnosť vykonávaná samostatne podnikateľom vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť za účelom dosiahnutia zisku alebo za účelom dosiahnutia merateľného pozitívneho sociálneho vplyvu, ak ide o hospodársku činnosť registrovaného sociálneho podniku podľa osobitného predpisu ." 
Ďalšia možná definícia: Podnikanie je činnosť zameraná na dosiahnutie podnikových cieľov.
Základným znakom podnikania je ekonomická samostatnosť podnikov, ale všeobecné podmienky podnikania upravuje legislatíva: Obchodný zákonník, Občiansky zákonník, Zákon o živnostenskom podnikaní, ktoré upravujú: 
Daňové právo.
Zákon o dani z príjmov v § 6 definuje podnikanie v súvislosti s príjmami takto:
„Príjmami z podnikania sú:
Verejná obchodná spoločnosť

Verejná obchodná spoločnosť (skr. "v. o. s.") je druh osobnej obchodnej spoločnosti. Vzniká združením minimálne dvoch spoločníkov, ktorí ručia za jej záväzky celým svojím majetkom. Riadiť a zastupovať spoločnosť môže každý zo spoločníkov, prípadne sa dohodnú, koho poveria vedením spoločnosti. Podnikajú pod spoločným menom, ktoré musí obsahovať označenie "v. o. s."; ak obchodným menom je meno spoločníka, pridá sa k menu „a spol“.
Môžu ju založiť fyzické aj právnické osoby. Musia podpísať spoločenskú zmluvu, ktorá obsahuje všetky povinnosti spoločníkov. Ďalej musí obsahovať:
Vznik.
Spoločnosť vzniká zápisom do obchodného registra. K zápisu sa pripája aj spoločenská zmluva.
Obchodný zákonník neurčuje minimálnu výšku základného imania. Kapitál spoločnosti tvoria vklady jednotlivých spoločníkov, podľa ich veľkosti sa potom delí dosiahnutý zisk, ak sa v spoločenskej zmluve nedohodli inak. Na úhrade straty sa podieľajú tiež rovnakým pomerom. Za záväzky zodpovedajú celým svojím majetkom.
Komanditná spoločnosť

Komanditná spoločnosť je druh obchodnej spoločnosti. Združuje dva druhy spoločníkov – komplementárov a komanditistov. 
Komplementári ručia za záväzky spoločnosti neobmedzene – celým svojím majetkom, komanditisti ručia obmedzene, len do výšky svojho kapitálového vkladu. Viesť a zastupovať spoločnosť môžu iba komplementári, ktorí majú vyšší podiel na zisku spoločnosti.
Dejiny.
Začiatky komanditnej spoločnosti siahajú do 11. storočia. Vtedy, v stredovekom Taliansku, vznikla zmluva s názvom accomanditaria. Na základe tejto zmluvy jeden z partnerov zveril svoj tovar alebo peniaze druhému partnerovi - námornému obchodníkovi. Ten počas plavby využíval a zveľaďoval získaný kapitál. Po návrate z plavby sa vyrovnal s partnerom, od ktorého kapitál dostal (tractator, commendarius) a rozdelili si zisk. Po čase sa táto zmluva rozšírila aj na „suchozemský“ obchod. Podstata zmluvy accomanditaria bola v tom, že commendator investoval svoj majetok, ale nezapájal sa aktívne do obchodu a riskoval len stratu zainvestovaného kapitálu. Commendarius zasa vnášal svoju prácu - činnosť, vynachádzavosť a obchodné zručnosti a zodpovedal za záväzky voči tretím stranám.
Spolu s rozvojom tohto druhu podnikania sa zmluva, ktorá dovtedy určovala podmienky spolupráce medzi partnermi, premenila do samostatnej organizačnej štruktúry.
Spoločnosť s ručením obmedzeným

Spoločnosť s ručením obmedzeným (skratka s. r. o. alebo spol. s r. o.) je právna forma obchodnej spoločnosti na Slovensku, ktorej základné imanie tvoria vopred určené vklady spoločníkov. Právnu úpravu spoločnosti s ručením obmedzeným obsahujú §§ 105153 Obchodného zákonníka. V ostatných štátoch existujú podobné právne formy (pozri Podobné právne formy v zahraničí).
Dejiny.
Na území Slovenska bola spoločnosť s ručením obmedzeným zavedená roku 1920 rozšírením pôsobnosti rakúskeho (českého) zákona o spoločnostiach s ručením obmedzeným z roku 1906. V rokoch 19501990 (teda zhruba zhodne s obdobím komunistického režimu) spoločnosť s ručením obmedzeným v československom práve neexistovala. Opätovne bola zavedená až po Nežnej revolúcii, 1. januára 1992, kedy účinnosť nadobudol Obchodný zákonník (zákon č. 513/1991 Zb.).
V roku 2012 bolo Finančnou správou Slovenskej republiky evidovaných 201 085 spoločností s ručením obmedzeným.
Právna úprava.
Spoločnosť s ručením obmedzeným môže založiť jeden alebo viacero (najviac 50) spoločníkov. Všetci spoločníci ručia za záväzky spoločnosti obmedzene, t. j. iba do výšky svojho nesplateného kapitálového vkladu. Tento vklad musia zložiť vopred (pred podaním návrhu na zápis najmenej vo výške 30 %, v plnej výške pri jednoosobovej spoločnosti) a musí byť spolu minimálne 5 000 eur (pred zavedením eura 200 000 Sk, pôvodne 100 000 Kčs), pričom vklad každého zo spoločníkov musí byť aspoň 750 eur.
Najvyšším orgánom je valné zhromaždenie, ktoré tvoria spoločníci. Môže sa tiež ustanoviť dozorná rada, ktorá vykonáva kontrolnú činnosť. Štatutárnym zástupcom (osobou oprávnenou konať v mene spoločnosti) je konateľ, ktorý môže byť buď jeden alebo viacerí. Ak je konateľov viac, spoločenská zmluva ustanovuje spôsob konania (samostatne alebo spoločne) v mene spoločnosti. Konateľ môže, ale nemusí byť spoločník spoločnosti.
Družstvo (ekonómia)

Družstvo je jedna z právnych foriem definovaných v obchodnom zákonníku. Vzniká tým spôsobom, že súkromní vlastníci dobrovoľne združia svoj majetok, aby ho mohli spoločne užívať. Takto sa majetok stáva spoločným – družstevným vlastníctvom družstevníkov. 
V našich podmienkach môže družstvo založiť minimálne päť fyzických osôb (občanov) alebo dve právnické osoby. Pri zakladaní družstva potrebujú kapitál minimálne 1 250 eur. Družstvo je právnickou osobou a zapisuje sa do obchodného registra. Za svoje záväzky družstvo zodpovedá celým svojím majetkom. Jednotliví členovia však za záväzky družstva neručia. Družstvo navonok zastupujú minimálne dvaja štatutári.
Majetok (účtovníctvo)

Majetok alebo nepresne aktíva je v účtovníctve obsah (celej) ľavej strany súvahy (nazývanej aj strana aktív). Jeho opakom je pojem zdroje krytia majetku.
Definícia podľa zákona 431/2002 Z.z. o účtovníctve znie "Majetok sú tie aktíva účtovnej jednotky, ktoré sú výsledkom minulých udalostí, je takmer isté, že v budúcnosti zvýšia ekonomické úžitky účtovnej jednotky a dajú sa spoľahlivo oceniť podľa [paragrafov zákona o účtovníctve]; vykazujú sa v účtovnej závierke v súvahe alebo vo výkaze o majetku a záväzkoch."
Delenia.
Delenie 1 (podľa spôsobu pôsobenia v podniku):
Delenie 2 (podľa dĺžky času použitia):
Delenie 3 (podľa formy):
Delenie 4 (podľa likvidnosti):
Delenie 5 (podľa skutočnej funkcie vo výrobnom procese):
Majetok podľa slovenských predpisov.
Oficiálne delenie majetku na Slovensku pozri v článku súvaha (finančné účtovníctvo).
Majetok z vlastníckeho hľadiska.
Pre majetok organizácie platí:
Náklady (ekonómia)

Náklady firmy tvoria ceny výrobných činiteľov, ktoré sú súčasťou vytvoreného tovaru. Z hľadiska formy prejavu môžu byť náklady:
Ak je kapitál požičaný a podnikateľ teda musí napr. banke platiť úrok, tieto náklady sa stávajú explicitnými. Podobne to platí aj v prípade pôdy. 
Explicitné a implicitné náklady tvoria súhrnné náklady, ktoré z hľadiska vzťahu nákladov k zmenám objemu výroby členíme na:
Pri fungujúcom trhu, ktorý sa vyznačuje konkurenciou výrobcov, majú výrobcovia všeobecný záujem na znižovaní nákladov, pretože len tak sú schopní obstáť v konkurencii a dosiahnuť zisk.
Explicitné náklady

Explicitné náklady sú náklady, ktoré majú podobu peňažných výdajov firmy na nákup vstupov. Môže ísť napr. o platby firmy za suroviny, materiál, prácu zamestnancov a pod.
Explicitné náklady sa teda vyskytujú v účtovníctve a zistiť ich je možné z účtovných výkazov.
Implicitné náklady

Implicitné náklady (angl. "implicit cost") sú v ekonómii náklady (presnejšie: oportunitné náklady) vznikajúce v súvislosti s používaním vlastných (teda nie cudzích) zdrojov (t.j. výrobných faktorov) okrem peňazí. Zjednodušene povedané ide o náklady, ktoré podnik neplatí. Veľmi podobný je vo vnútropodnikovom účtovníctve termín kalkulačné náklady. Opakom sú explicitné náklady.
Príklady:
Fixné náklady

Fixné náklady sú náklady, ktoré sa v rámci určitej výrobnej kapacity zmenou objemu výroby nemenia. Patrí sem napr. úrok, renta, určité vopred dohodnuté záväzky a pod.
Variabilné náklady

Variabilné náklady sú náklady, ktoré sa so zmenou objemu výroby menia, napr. náklady na suroviny, mzdy, pohonné látky a pod.
Ich zmena s objemom výroby môže byť:
Výnos (opak nákladov)

Výnos je opak nákladu (nákladov). 
Finančné účtovníctvo.
Definícia v slovenskom zákone o účtovníctve (k 1.1.2009) znie: Výnos je zvýšenie ekonomických úžitkov účtovnej jednotky v účtovnom období, ktoré sa dá spoľahlivo oceniť.
Podobná (ale odlišná) definícia v IAS/IFRS znie: Výnosy (angl. income) sú zvýšenie ekonomického potenciálu v priebehu účtovného obdobia vo forme prírastku alebo zvýšenia aktív (majetku), resp. zníženia záväzkov, ktoré má za následok zvýšenie vlastného imania iného charakteru než je jeho zvýšenie v dôsledku vkladov vlastníkov (podniku). V IAS/IFRS sa výnosy delia na:
Výnosy sa môžu umiestňovať vo vlastnom podniku, vtedy hovoríme o odovzdávaní výnosov; ak výnos preberá iný podnik alebo obyvateľ, hovoríme o realizácií výnosov. Výnosy vznikajú v okamihu fakturácie, vyskladnenia. Delia sa na:
Presné členenie výnosov podľa slovenskej právne predpísanej štruktúry výkazu ziskov a strát pozri v článku výkaz ziskov a strát.
Nákladové účtovníctvo.
V nákladovom účtovníctve výnosy nezahŕňajú mimoriadne výnosy a výnosy vôbec sa netýkajúce normálnej výroby podniku (napr. kurzové zisky z cenných papierov).
Mimoriadne výnosy

Mimoriadne výnosy alebo výnosy z mimoriadnej činnosti sú také výnosy, ktoré vznikajú napr. predajom nepotrebného investičného majetku.
Finančný výnos

Finančné výnosy alebo výnosy z finančnej činnosti sú výnosy, ktoré vznikajú napr. predajom cenných papierov, úradných výnosov z obligácií.
Podnik

Podnik je jednotka ekonomického rozhodovania a základný ekonomický subjekt trhovej ekonomiky. Môže mať viacero definícií.
Tri roviny podniku.
Celkovo možno konštatovať, že ekonomický podnik má tri roviny:
V niektorých podnikoch sa robia rozhodnutia na všetkých troch úrovniach, v iných (menších) všetky úrovne splývajú do jednej.
Typy podnikov.
Podniky sa delia napríklad:
Podnikateľ

Podnikateľ je všeobecne osoba venujúca sa sústavne samostatne ekonomickej činnosti, podnikaniu. Konkrétne definície sa rôznia.
Obchodné právo.
V slovenskom Obchodnom zákonníku (§ 2 ods. 2) je podnikateľ definovaný ako:
Z toho vyplýva, že: Podnikateľmi sú vždy osoby zapísané do obchodného registra. Osoby, ktoré nie sú zapísané v obchodnom registri, sú podnikateľmi, ak majú na rozsah predmetu podnikania živnostenské oprávnenie; alebo ak vykonávajú činnosť podľa iných predpisov, ktorú možno charakterizovať ako podnikanie a ktorá si vyžaduje oprávnenie; alebo ak vykonávajú poľnohospodársku výrobu zapísanú do evidencie (poľnohospodárska výroba zapísaná do obchodného registra je vždy podnikateľ).
V slovenskom živnostenskom zákone (§ 5 ods. 1) sa používa legislatívna skratka podnikateľ na označenie (fyzickej alebo právnickej) osoby prevádzkujúcej živnosť.
Park City

Park City je malé mestečko v štáte Utah v blízkosti Salt Lake City s viac ako 7 tisíc obyvateľmi (2000), kde sa každoročne koná významný festival nezávislého filmu Sundance Film Festival.
Broadway

Broadway je ulica v New Yorku. Prechádza štvrťou Manhattan z juhu na sever a je známa predovšetkým veľkým počtom významných divadiel.
Santa Monica

Santa Monica je mesto v štáte Kalifornia na pobreží Tichého oceánu. Má 84-tisíc obyvateľov a je prepojené s Los Angeles. Pomenované je podľa svätej Moniky .
18. október

• Milión detí sa modlí ruženec (svetový kresťanský deň)
Mikropočítač

Mikropočítač je historické označenie pre počítač s mikroprocesorom (teda s CPU v jednom integrovanom obvode). Často sa dodáva, že musí byť aj stolným prístrojom a jeho operačná pamäť nie je extrémne vysoká. Iná všeobecne používaná charakteristika: tieto počítače zaberajú fyzicky relatívne malý priestor.
Mikropočítač vznikne tak, že sa k mikroprocesoru (CPU) pridajú aspoň pamäťové a vstupno-výstupné obvody, prípadne ešte periférne zariadenia, aby bol mikropočítač schopný samostatnej práce.
Osobný počítač, herná konzola, notebook, tablet PC a ďalšie sú druhom mikropočítača.
Väčšina vybavenia počítača je integrovaná v jednej „skrini“. Vo všeobecnosti platí, že mikropočítač sa zmestí na bežný kancelársky stôl. Naopak, väčšie počítače ako napríklad minipočítače, mainframe, a superpočítače zaberajú často celú miestnosť.
Pojmy mikro-, mini- a sálový- počítač patria do obdobia počiatočnej éry vzniku počítačov (do polovice 90. rokov 20. storočia) a dnes už takéto delenia vzhľadom na veľmi rýchly vývoj v tejto technike nepoznáme. To čo sa pred niekoľkými rokmi (z hľadiska výkonu) označovalo pojmom sálový superpočítač mame dnes doma na stoloch vo vyhotovení notebook.
Nemocničná nákaza

Nemocničná nákaza, odborne nozokomiálna nákaza (skr. NN; gr. "nosokomeion" = nemocnica, "nosos" = choroba, "komeo" = starať sa) je prenosné ochorenie vonkajšieho alebo vnútorného pôvodu, ktoré vzniklo v súvislosti s pobytom osôb v zdravotníckom zariadení. Za nemocničnú nákazu sa považuje aj nákaza, ktorá sa s ohľadom na svoj inkubačný čas prejaví po prepustení pacienta zo zdravotníckeho zariadenia alebo po jeho preložení do iného zdravotníckeho zariadenia.
Infekcia prítomná v čase prijatia môže byť za nozokomiálnu považovaná len vtedy, keď je epidemiologicky spojená s predchádzajúcou hospitalizáciou.
Na vzniku týchto infekcií sa podieľa prítomnosť určitých mikroorganizmov v nemocničnom prostredí, oslabenie organizmu chorobou a diagnostické a liečebné zásahy do organizmu (napr. operácia, cievkovanie).
Najčastejšími vyvolávateľmi sú baktérie Escherichia coli, Klebsiella, Proteus, Pseudomonas aeruginosa, Staphylococcus aureus.
Rozdelenie.
Triedenie nemocničných nákaz môže byť podľa výskytu na nešpecifické a špecifické NN, podľa pôvodu na exogénne NN a endogénne NN a podľa klinického prejavu.
Štvorcový kilometer

Štvorcový kilometer (symbol km²) je jednotka sústavy SI určujúca veľkosť plochy. Patrí medzi odvodené jednotky sústavy SI.
 sa rovná:
Ďalej platí:
Kilometer

Kilometer (symbol: km) je jednotka dĺžky v metrickej sústave, zodpovedajúca 1 000 metrom (predpona kilo pochádza z gréčtiny, "khilia" = tisíc a "metro" = počet alebo miera). Kilometer sa bežne používa pre vyjadrenie vzdialeností v doprave a všeobecne na povrchu Zeme.
Štvorec

&lt;/math&gt;
Štvorec je druh mnohouholníka a obdĺžnika so štyrmi rovnako dlhými stranami a pravými uhlami medzi nimi.
Matematické vzťahy.
Nech má strana štvorca dĺžku formula_3. Potom platí:
Altair BASIC

Altair BASIC, pôvodný názov bol MITS 4K BASIC, bol významný krok v počítačovej histórii. Altair BASIC sa stal programovacím jazykom pre prvý celosvetovo úspešný osobný počítač MITS Altair 8800. Takisto to bol aj prvý produkt spoločnosti Microsoft (v tom čase Micro-Soft).
Na tvorbe interpretera sa podieľali Bill Gates, Paul Allen a Monte Davidoff bez akéhokoľvek prístupu k počítaču Altair alebo procesoru 8080 (použili svoj vlastný simulátor procesora 8080, simulátor bežal na minipočítači PDP-10).
C Sharp

C# (v angličtine "c sharp" - vysl. "sí šarp") je objektovo-orientovaný programovací jazyk vyvinutý spoločnosťou Microsoft ako časť ich iniciatívy .NET. Microsoft si za základ pre nový jazyk C# zobral C++ a jazyk Java. 
C# bolo navrhované s úmyslom vyvážiť silu jazyka C++ a tú spojiť s možnosťou rýchleho programovania "rapid application development", ktoré ponúkali jazyky ako napríklad Visual Basic, Delphi. Posledná verzia jazyku C# je 11, vydaná v Novembri 2022.
Tento článok popisuje jazyk tak, ako je definovaný v štandardoch ISO a ECMA, pričom nepopisuje detaily implementácie firmou Microsoft. Pre popis implementácie jazyka firmou Microsoft si pozrite heslo Microsoft Visual C#.
Ciele pri tvorbe jazyka.
V štandarde ECMA boli kladené nasledovné ciele pri tvorbe jazyka C#:
História architektúry.
Tvorca princípov a hlavný architekt jazyka C# je Anders Hejlsberg. Jeho predchádzajúce skúsenosti s programovacími jazykmi a dizajnom frameworkov (Visual J++, Borland Delphi, Turbo Pascal) sú ľahko rozpoznateľné v syntaxi jazyka, rovnako ako aj v CLR (Common Language Runtime). Jeho analýza nedostatkov súčasných hlavných programovacích jazykov ako napríklad C++, Java, Delphi a Smalltalk, ktoré prezentoval vo svojich technických príspevkoch a rozhovoroch stáli pri zrode základov CLR a ktoré neskôr ovplyvnili aj dizajn samotného jazyka C#. Niektoré korene a princípy samozrejme pochádzajú aj z iných programovacích jazykov.
Vlastnosti jazyka.
C# ako programovací jazyk v niektorých ohľadoch priamo odráža vlastnosti vrstvy CLI (Common Language Infrastructure), ktorá leží pod ním. Tento jazyk bol priamo navrhnutý tak, aby umožňoval využitie všetkých vlastností, ktoré poskytuje CLI, na rozdiel od jazykov, ktoré majú vlastnú syntax a využívajú len podmnožinu vlastností CLI (ako napríklad Visual Basic). Väčšina typov zavedených v jazyku C# priamo korešponduje s hodnotovými typmi implementovanými v CLI frameworku, špecifikácia jazyka C# však neurčuje podmienky, ktorými sa má generovanať kód z kompilátora. To znamená, že kompilátor jazyka C# nemusí mať za cieľovú podpornú platformu priamo CLI, respektíve vôbec nemusí generovať medziprekladový jazyk MSIL (Microsoft Intermediate Language), ani žiaden iný formát. Teoreticky je možné vytvoriť kompilátor jazyka C#, ktorý bude prekladať priamo do strojového kódu ako tradičné kompilátory jazyka C++, Fortran a podobne. 
Pri porovnaní s jazykmi C a C++ došlo k rôznym obmedzeniam a rozšíreniam, z ktorých sú najvýraznejšie tieto:
Ukážky z kódu.
Poznámky.
C# používa dvojitú lomku (//) na označenie komentáru.
Na viacriadkový komentár sa používa lomka s hviezdičkou (/* pre začiatok, */ pre ukončenie) 
Príklad.
Programovací jazyk C# je objektovo orientovaný a zdrojový kód sa člení do tried. Názvy tried
by mali korešpondovať s ich funkcionalitou. Tento program je tvorený triedou "Pole", ktorá obsahuje funkciu "main". Vo funkcii "main" sa vytvára pole o veľkosti 5
prvkov. Následne sú hodnoty jednotlivých prvkov poľa vypísané na štandardný
výstup.
Výstup programu:
5
6
1
-2
0
Object Pascal

Object Pascal, nazývaný aj Delphi (čo je však už dnes označenie pre vývojové prostredie) je objektovo orientovaný programovací jazyk založený na jazyku Pascal. Vývojové prostredie, pôvodne určené na vývoj aplikácii v tomto jazyku sa nazýva Delphi. Jazyk je tvorený spoločnosťou Borland (istý čas vystupovala pod menom Inprise, dnes aktivity týkajúce sa Delphi a Object Pascalu presunula na svoju dcérsku spoločnosť CodeGear). 
Programovací jazyk.
Významné aspekty jazyka zahŕňajú:
implementáciu konzumentov správ systému Windows označením metódy triedy s číslom alebo názvom správy
Visual Basic for Applications

Microsoft VBA (Visual Basic for Applications) možno charakterizovať ako programovací jazyk pre programy z balíčka Microsoft Office. Slúži na tvorbu a prispôsobenie používateľom definovaných funkcií programov Microsoft Office. VBA je v programoch balíčka MS Office k dispozícii automaticky, bez nutnosti dodatočnej inštalácie. Najnovšia verzia VBA je VBA 7.1 ktorá je obsiahnutá v aktuálnej verzii balíčku Office, MS Office 2016, ako aj v predošlej verzii 20131. 
VBA Excel Vývojár.
Tak ako pre ostatné programy MS Office sa príkazy VBA do Excelu píšu v špeciálnom editore zvaným Vývojár. Kódovanie vo Vývojári je založené na procedúrach a slúži predovšetkým na automatizáciu práce v Exceli, za účelom ušetriť čas s pravidelnými a časovo náročnými úlohami (napr. pri tvorbe rozpočtov, faktúr, tabuliek či databáz). 
Záložka Vývojár, cez ktorú sa dá v Exceli editor otvoriť, nie je v predvolenom nastavení Excelu. Do programu je preto vhodné si túto záložku pridať, aby sa dalo k VBA dostať rýchlou cestou. Urobiť sa tak dá cez Súbor/Možnosti/Prispôsobiť pás s nástrojmi a zaškrtnúť možnosť Vývojár. Vo VBA sa dajú ovládať všetky štandardné funkcie Excelu, ako aj iné dodatočné funkcie a príkazy, ktoré nie sú dostupné v štandardnom náhlade funkcií v hárku.
Visual Basic editor sa skladá z troch hlavných častí: okno projektov, okno vlastností a okno pre kódovanie. K VBA editoru sa dá dostať aj pomocou klávesovej skratky ALT + F11.
Bezpečnosť.
Používatelia Excelu by mali mať na vedomí, že vo VBA sa dajú vytvoriť aj procedúry so zlými úmyslami. V štandardnom nastavení Excelu je používateľ preto pri otváraní akéhokoľvek súboru, v ktorom boli vytvorené nové makrá, vyzvaný akceptovať riziká. Používatelia by mali povoliť makrá iba vtedy, keď poznajú pôvod súboru.
Externé odkazy.
Excel online kurz VBA
Excel VBA
Visual Basic

Visual Basic (VB) je udalosťami riadený programovací jazyk a zodpovedajúce vývojové prostredie, ktorého autorom je Microsoft.
Tento programovací jazyk je pomerne jednoduchý pre začiatočníkov, aj vďaka možnosti tvoriť jednoduché programy s Citadela*Maestro, ale aj pokročilý programátor tu nájde pokročilé koncepty ako objektové programovanie, správa pamäte s garbage collection a používanie komponentov.
Priklady zdrojových kódov.
Nejaké zdrojové kódy:
Funkcia, ktorá vypočíta obsah kruhu
Program, ktorý zobrazí okno s napisom "Hello World"
História.
Visual Basic 1.0 bol predstavený v roku 1991. Formulárový generátor vývojára Alana Coopera pod kódovým názvom "Ruby" (bez súvisu s programovacím jazykom Ruby) poskytol „vizuálnu“ časť Visual Basicu a to bolo spojené s "EB" (Embedded BASIC), ktorý bol navrhnutý pre opustený databázový systém spoločnosti Microsoft – "Omega". Finálna verzia 6 bola vydaná v roku 1998.
6. jún

 okrem iného je to aj medzinárodný deň Slayer
Právna norma

Právna norma je označenie pre jeden všeobecne záväzný "príkaz", "zákaz" alebo "dovolenie" vyplývajúce z právneho poriadku vrátane nástrojov a zmocnení k jeho dosiahnutiu alebo vymáhaniu. Spravidla právny predpis (napríklad zákon, vyhláška a pod.) obsahuje niekoľko právnych noriem.
Obvykle nie je právna norma v predpise uvedená ako súvislá časť textu, ale je ju treba z rôznych častí textu alebo rezných predpisov extrahovať alebo dedukovať. Niektoré aspekty právnej normy môžu byť vyjadrené napríklad systematickým zaradením textu do právneho predpisu namiesto explicitného vyjadrenia. Preto sa zdá byť presnejšie pozerať na text právneho predpisu nie ako na súbor noriem, ale ako súbor pravidiel, z ktorých sa dajú pomocou výkladu individuálne právne normy extrahovať.
Niektoré právne normy nemajú samostatný zmysel, ale majú charakter "spresnenia", "doplnenia" alebo "obmedzenia" inej právnej normy alebo výnimky z nej. (napr. § 478 Občianskeho zákonníka (40/1964 Zb. v znení neskorších predpisov) - "Akékoľvek podmienky pripojené k závetu nemajú právne následky; ustanovenie § 484 ods. 1 druhej vety tým nie je dotknuté.")
Štruktúra právnej normy.
Právnu normu opisovali najmä starší teoretici tzv. trojprvkovou štruktúrou právnej normy:
V novšej literatúre sa hovorí o zdvojenej štruktúre právnej normy:
Základným rozdielom je idea, podľa ktorej aj "sankcia" je len druhom "dispozície" (jej aplikáciu však spravidla zabezpečuje donucovací orgán).
Ústa

Ústa môžu znamenať:
Andromeda (súhvezdie)

Andromeda alebo Androméda je súhvezdie pomenované podľa princeznej Andromedy (čo po grécky znamená "Vládkyňa nad mužmi"), ktorá je postavou z gréckej mytológie. Nachádza sa na severnej pologuli v blízkosti súhvezdia Pegas a má tvar dlhého, nejasného, rozhádzaného písmena "A". Najnápadnejší objekt hlbokého vesmíru v ňom je galaxia Andromeda. Jeho najjasnejšie hviezdy dopĺňajú štvoruholník Pegasa a utvárajú s ním obrazec podobný obrazcu Veľkého voza, ibaže väčších rozmerov. Androméda je na večernej oblohe viditeľná na území Slovenska od júla do apríla. Vrcholí o polnoci koncom prvej tretiny októbra vo výške asi 75° nad južným obzorom. Na oblohe zaberá 0,220 sr. Obsahuje 100 hviezd zdanlivej jasnosti do 6".
Pozoruhodné prvky.
Najjasnejšia hviezda v tomto súhvezdí, α Andromedae, nazývaná tiež Alpheratz alebo Sirrah, vytvára spolu s α, β, a λ Pegasi skupinu hviezd, nazývanú „Veľký štvorec súhvezdia Pegas“ (angl. Great Square of Pegasus). Spomínaná hviezda sa kedysi považovala za súčasť súhvezdia Pegas, čo potvrdzuje aj jej názov, ktorý znamená „pupok koňa“.
β Andromedae je tiež nazývaná Mirach, opasok. Je vzdialená 88 svetelných rokov a dosahuje magnitúdu 2,1.
γ Andromedae alebo tiež Alamak sa nachádza na špičke južnej nohy veľkého „A“. Je to nádherná zložená hviezda s kontrastnými farbami. Alamak je radiant meteorického roja Andromedidy.
υ Andromedae má extrasolárny systém planét s tromi potvrdenými planétami, ktoré dosahujú 0,71 násobok, 2,11 násobok a 4,61 násobok hmotnosti Jupitera.
Pozoruhodné objekty na oblohe.
Najvýznamnejším objektom v súhvezdí Androméda je M31, čo je označenie pre galaxiu Andromeda, najvzdialenejší objekt viditeľný voľným okom. Je to obrovská špirálovitá galaxia, podobná tej našej. Keď ju chcete nájsť, spravte myslenú čiaru medzi β a μ Andromedae a predĺžte ju približne o rovnakú dĺžku ďalej od μ.
História a mytológia.
Keď sa vezmú do úvahy aj matnejšie hviezdy, viditeľné voľným okom, má súhvezdie tvar ženy s nápadným pásom (aký má aj súhvezdie Orión). Jedna ruka akoby držala niečo dlhé, čo postave dodáva vzhľad ženskej bojovníčky držiacej meč. To, spolu s ostatnými hviezdami v znamení Barana (súčasť súhvezdia Ryby a Plejád), môže byť pôvod mýtu o Páse Hippolyte, ktorý tvorí časť Dvanástich Heraklových úloh.
Prípadne, ak zahrnieme ešte matnejšie hviezdy viditeľné voľným okom, predmet, ktorý Androméda drží v ruke sa tiahne ďalej opačným smerom, čo vytvára obraz panny držanej reťazou, a Andromeda vyzerá, akoby chcela uniknúť. Spolu s ostatnými blízkymi súhvezdiami (Cefeus, Perzeus, Kasiopeja, Pegas) a tiež súhvezdím Veľryba, nachádzajúcim sa pod Andromedou, toto môže byť zdrojom mýtu o Kasiopejinej pýche, podľa ktorého sa obyčajne rozpozná.
V súhvezdí Andromeda sa nachádza aj asterizmus Gloriola, obrazec utvorený spojnicou hviezd ι – κ – λ – ψ.
Svetelný mesiac

Svetelný mesiac () je jednotkou dĺžky, ktorá je definovaná ako vzdialenosť, ktorú prejde svetlo v absolútnom vákuu za 1 celý mesiac (30 dní, z ktorých každý má 86 400 sekúnd), alebo 777 062 051 136 000 m. Táto hodnota je presná, pretože meter je v skutočnosti definovaný z hľadiska rýchlosti svetla. 
Svetelný mesiac nie je príliš často používanou jednotkou, pretože existuje len zopár astronomických objektov v takej vzdialenosti; obežné dráhy objektov vonkajšej časti slnečnej sústavy sa lepšie merajú použitím svetelných dní alebo svetelných hodín, zatiaľ čo medzihviezdne vzdialenosti spadajú do mierky svetelných rokov. Existuje však aj niekoľko výnimiek. Napríklad sa predpokladá, že Oortov oblak sa rozprestiera do vzdialenosti 10 až 20 svetelných mesiacov od Slnka.
Ďalšie jednotky, súvisiace so svetelným mesiacom, sú svetelný rok, svetelný týždeň, svetelný deň, svetelná hodina, svetelná minúta, svetelná sekunda.
Svetelný týždeň

Svetelný týždeň (po angl. "light week") je jednotkou dĺžky, ktorá je definovaná ako vzdialenosť, ktorú prejde svetlo v absolútnom vákuu za jeden celý týždeň (7 dní, z ktorých každý má 86 400 sekúnd), alebo 181 314 478 598 400 m. Táto hodnota je presná, pretože meter je v skutočnosti definovaný z hľadiska rýchlosti svetla.
Svetelný týždeň nie je príliš často používanou jednotkou, pretože existuje len zopár astronomických objektov v takej vzdialenosti; obežné dráhy objektov vonkajšej časti slnečnej sústavy sa lepšie merajú použitím svetelných dní alebo svetelných hodín, zatiaľ čo medzihviezdne vzdialenosti spadajú do mierky svetelných rokov. Predpokladá sa, že Oortov oblak sa rozprestiera do vzdialenosti 41 až 82 svetelných týždňov od Slnka.
Ďalšie jednotky, súvisiace so svetelným týždňom, sú svetelný rok, svetelný mesiac, svetelný deň, svetelná hodina, svetelná minúta, svetelná sekunda.
Svetelný deň

Svetelný deň (po angl. "light day") je jednotkou dĺžky, ktorá je definovaná ako vzdialenosť, ktorú prejde svetlo v absolútnom vákuu za jeden celý deň (ktorý má 86 400 sekúnd), alebo 25 902 068 371 200 m. Táto hodnota je presná, pretože meter je v skutočnosti definovaný z hľadiska rýchlosti svetla.
Svetelný deň nie je príliš často používanou jednotkou, pretože existuje len zopár astronomických objektov takej vzdialenosti; Predpokladá sa, že Oortov mrak sa rozprestiera do vzdialenosti 290 až 580 svetelných dní od Slnka.
Ďalšie jednotky, súvisiace so svetelným dňom, sú svetelný rok, svetelný mesiac, svetelný týždeň, svetelná hodina, svetelná minúta, svetelná sekunda.
Svetelná hodina

Svetelná hodina (angl. "light hour") je jednotkou dĺžky, ktorá je definovaná ako vzdialenosť, ktorú prejde svetlo v absolútnom vákuu za jednu hodinu, čo predstavuje . Táto hodnota je presná, pretože meter je definovaný z hľadiska rýchlosti svetla.
Pre ilustráciu, hlavná polos obežnej dráhy Pluta má dĺžku 5,473 svetelných hodín.
Ďalšie jednotky, súvisiace so svetelnou hodinou, sú svetelný rok, svetelný mesiac, svetelný týždeň, svetelný deň, svetelná minúta, svetelná sekunda.
Svetelná minúta

Svetelná minúta (po angl. "light minute") je jednotkou dĺžky, ktorá je definovaná ako vzdialenosť, ktorú prejde svetlo v absolútnom vákuu za jednu celú minútu, čo predstavuje 17 987 547 480 m. Táto hodnota je presná, pretože meter je v skutočnosti definovaný z hľadiska rýchlosti svetla.
Pre ilustráciu, priemerná vzdialenosť Zeme od Slnka (1 AU) je 8,317 svetelných minút.
Ďalšie jednotky, súvisiace so svetelnou minútou, sú svetelný rok, svetelný mesiac, svetelný týždeň, svetelný deň, svetelná hodina, svetelná sekunda.
Svetelná sekunda

Svetelná sekunda (po angl. "light second") je jednotkou dĺžky, ktorá je definovaná ako vzdialenosť, ktorú prejde svetlo v absolútnom vákuu za jednu celú sekundu, čo predstavuje 299 792 458 m. Táto hodnota je presná, pretože meter je v skutočnosti definovaný z hľadiska rýchlosti svetla.
Ďalšie jednotky, súvisiace so svetelnou sekundou, sú svetelný rok, svetelný mesiac, svetelný týždeň, svetelný deň, svetelná hodina, svetelná minúta.
Niektoré vzdialenosti v svetelných sekundách:
Ada (programovací jazyk)

Ada alebo ADA je procedurálny programovací jazyk vyvinutý koncom 70. rokov 20. storočia na objednávku Ministerstva obrany USA. Považuje sa za nasledovníka programovacieho jazyka Pascal. Bol navrhnutý Jeanom Ichbiahom z CII Honeywell Bull. Ada bola pomenovaná po komtese Auguste Ade Byronovej Kingovej, grófke Lovelace, ktorá pomáhala Charlesovi Babbageovi pri navrhovaní prvého mechanického počítača, preto je považovaná za prvú programátorku.
Charakteristika.
Ada podporuje štruktúrované aj paralelné programovanie, zapuzdrenie a abstraktné typy dát.
ALGOL

ALGOL (skratka z ALGOrithmic Language, v slovenčine algoritmický jazyk) je programovací jazyk pôvodne vyvinutý v polovici 50. rokov 20. storočia. Bol navrhovaný s cieľom vyhnúť sa problémom jazyka Fortran a bol podnetom na vznik ďalších jazykov, ktoré vychádzali priamo z neho, napríklad Pascal. ALGOL bol prvý jazyk, ktorý zaviedol používanie slov begin a end.
Existuje viacero oficiálnych verzií ALGOLu: ALGOL 58, ALGOL 60 a ALGOL 68. 
Príklady.
 procedure Absmax(a) Size:(n, m) Result:(y) Subscripts:(i, k);
 value n, m; array a; integer n, m, i, k; real y;
 comment The absolute greatest element of the matrix a, of size n by m 
 is transferred to y, and the subscripts of this element to i and k;
 begin integer p, q;
 y := 0; i := k := 1;
 for p:=1 step 1 until n do
 for q:=1 step 1 until m do
 if abs(a[p, q]) &gt; y then
 begin y := abs(a[p, q]);
 i := p; k := q
 end
 end Absmax
Ďalší príklad zobrazí text „Ahoj svet!“:
 program Pozdrav;
 begin
 print "Ahoj svet!";
 end;
Ja, robot (film)

Ja, robot je vedecko-fantastický film voľne vychádzajúci z poviedok Isaaca Asimova. Hlavnú postavu stvárnil Will Smith.
Butch Cassidy a Sundance Kid

Butch Cassidy a Sundance Kid je preslávený western režiséra George Roy Hilla z roku 1969 o dvoch sympatických ľahkomyselných zločincoch, špecializujúcich sa na vykrádanie bánk a vlakov. Hlavné úlohy vo filme hrajú Paul Newman a Robert Redford, aj keď pôvodne boli ponúknuté Warren Beattymu a Steve McQueenovi, dokonca sa uvažovalo aj o Marlon Brandovi. Pre Roberta Redforda sa stala postava Sundance Kida prelomovou a urobila z neho populárnu hviezdu.
Film získal štyroch Oscarov v roku 1969 a to za pôvodný scenár, kameru, pieseň a pôvodnú hudbu. Okrem toho bol nominovaný v ďalších troch kategóriách: najlepší film, réžia a zvuk.
Podľa jednej z hlavných postáv nazval Robert Redford filmový inštitút Sundance Institute, ktorý podporuje nezávislých filmárov a ktorý každoročne usporadúva Sundance Film Festival - najvýznamnejší festival nezávislého filmu v USA, ktorý si získal svoje meno už aj v zahraničí. Aj rekreačné stredisko Sundance Resort, ležiace na úpätí Skalnatých hôr v blízkosti Salt Lake City v štáte Utah, nesie meno tohto filmového hrdinu.
Obsah.
Butch Cassidy a Sundance Kid sú vodcovia bandy špecializujúcej sa na vykrádanie bánk a vlakov na americkom západe. Butch je „mysliteľ“, tvorca ideí, Sundance je zase pištoľník s najrýchlejšou rukou široko ďaleko. Keď však škody, ktoré spôsobujú železničnej spoločnosti začínajú byť príliš veľké, začne ich prenasledovať špeciálne najatý oddiel. Oddiel ich prenasleduje tak úporne a dôkladne, že Butch navrhne, aby odišli do Bolívie, krajiny o ktorej už dávno sníval. Tam pokračujú vo svojom dobrodružnom pištoľníckom živote.
Benedetto Croce

Benedetto Croce (* 25. február 1866, Pescasseroli, Taliansko – † 20. november 1952, Neapol) bol taliansky filozof, humanista, historik a kritik. 
Životopis.
Narodil sa do bohatej katolíckej rodiny. Rodičia mu zomreli už v detstve, pri zemetrasení, a preto ho vychovával jeho strýko Silvio Spaventa.
V rokoch 19201921 bol ministrom školstva, roku 1944 znova minister. V roku 1925 napísal manifest proti fašizmu v Taliansku. V roku 1943 založil (do roku 1947 aj viedol) Liberálnu stranu. V roku 1947 založil Taliansky inštitút pre historické štúdie. 
V rokoch 19031944 vydával vplyvný literárno-filozofický časopis „La Critica“.
Názory.
Bol odporcom fašizmu, ideológom liberalizmu. V estetike bol zástancom podriadenia sa jednotlivca všeobecným hodnotám.
Prekonal taliansky pozitivizmus, ktorý bol dôležitý v 19. storočí. Spočiatku bol ovplyvnený F. De Sanctisom a J. Herbartom, ale potom sa stal novohegelianistom. Svojím dialektickým idealizmom podľa Hegela značne prispel k rozšíreniu nemeckého idealizmu v Taliansku. 
Skutočnosť chápal ako nekonečný, dialektický vývoj objektívneho ducha dejín. Skutočnosť sa vraj realizuje v dvoch základných podobách: 
Dielo.
"V zátvorke sú doslovné preklady "
Politológia

Politológia (z gr. "politiké" = umenie viesť štát, politika + "logos" = slovo, náuka) alebo politická veda je veda o inštitucionálnych podobách, procesoch, obsahoch a normatívnych základoch politiky. 
Politológia patrí medzi sociálne vedy. Dnes sa už presnejšie hovorí o politických vedách, pretože ide o skupinu rôznych odborov.
Dejiny.
Od čias Aristotela bolo skúmanie politických javov dlho súčasťou všeobecnej filozofie. Dodnes v tomto prístupe pokračuje politická filozofia.
Až okolo roku 1900 sa situácia zmenila v tom smere, že v Európe (samostatná) politológia vznikla ako odbor úzko spätý s teóriou štátu a práva a teoretickou sociológiou, kým v USA politológia vznikla pod silným vplyvom empirickej sociológie. V Európe sa teda sústredila na opis a hodnotenie politických javov, kým v USA na meranie a analýzu základných faktorov politických javov (ankety, štatistika, sociometria a pod.)
JavaScript

JavaScript, je skriptovací programovací jazyk. Jazyk je používaný najmä pri tvorbe webových stránok. Pôvodne ho vyvíjal Brendan Eich zo spoločnosti Netscape Communications pod názvom Mocha, neskôr pod menom LiveScript. Pred uvedením na verejnosť bol premenovaný na „JavaScript“, najmä pre vtedajšiu popularitu jazyka Java. Aj na základe jeho názvu je rozšírený názor, že syntax Javascriptu sa podobá Jave, v skutočnosti bol jeho tvorca najviac inšpirovaný jazykom Self.
Java, JavaScript a JScript.
Neexistuje žiadny vzťah medzi jazykmi Java a JavaScript; ich najväčšia podobnosť je v syntaxi založenej na spoločnom predkovi - jazyku C. Microsoft vyvinul jazyk s podobnou syntaxou pod názvom JScript, ktorý ale nedodržuje špecifikáciu ECMAScript. Rozdiely v implementácii majú za následok čiastočnú neprenosnosť kódu medzi webovými prehliadačmi ako je napríklad implementácia JScript (Microsoft Internet Explorer) a JavaScript (Mozilla Firefox).
Implementácie.
V súčasnosti je dostupné množstvo implementácií virtuálnych strojov jazyka JavaScript, proprietárnych i s otvoreným zdrojovým kódom, pričom niektoré z týchto implementácií je možné používať ako knižnice do iných programov a mať tak podporu tohto jazyka v prakticky ľubovoľnej aplikácii.
Spôsoby interpretácie sa rôznia medzi implementáciami. Niektoré využívajú jednoduché spracovanie kódu do abstraktného syntaxného stromu, ktorý následne prechádzajú a interpretujú interpreterom priamo zdrojový kód. Oveľa efektívnejšie sú implementácie, ktoré kód spracujú do podoby bajtkódu - vlastnej reprezentácie jednotlivých inštrukcií programového kódu. Tento bajtkód je interpretovaný následne virtuálnym strojom, ktorý môže byť registrový alebo zásobníkový, čo tiež ovplyvňuje jeho výkon.
V poslednej dobe (2008) sa začínajú objavovať implementácie, ktoré prevádzajú JavaScriptové programy priamo do procesorových inštrukcií a teda ich môžu priamo spustiť na danej architektúre bez potreby dodatočného virtuálneho stroja.
Interface description language

Interface description language (niekedy označovaný aj ako interface definition language, do slovenčiny možno preložiť ako "jazyk popisujúci rozhranie") (IDL), je počítačový jazyk na popisovanie rozhrania sotwarového komponentu. Na IDL sa možno pozerať ako na všeobecne uznávaný jazyk, ktorý určuje ako sa „jeden kus softwaru“ dohovorí s iným „kusom“. 
IDL je používaný v architektúrarch: Distributed computing environment, COM, SOM, XPCOM (tiež známy pod názvom "XPIDL"), CORBA a SOAP pre webové služby.
COBOL

COBOL je programovací jazyk. Názov je skratka z "COmmon Business Oriented Language" (Všeobecný jazyk orientovaný na obchod). Prvá verzia bola navrhnutá v roku 1959. Štandard "COBOL 2002" podporuje aj objektovo orientovaný prístup k programovaniu.
Cobol je programovací jazyk určený pre jednoduché výpočty nad väčším množstvom údajov. Cobol zaviedol vo svojej dobe do programovacích jazykov štruktúru záznamu (record). Jeho nespornou výhodou je forma programu, ktorá je pomerne blízka prirodzenému jazyku.
Objective-C

Objective-C, niekedy nazývaný aj ObjC, Objective C alebo Obj-C, je objektovo orientovaný programovací jazyk. Základ vychádza z jazyka C, do ktorého bol pridaný systém zasielania správ z jazyka Smalltalk. Používa sa najmä na platformách Mac OS X a GNUstep. Programy písane v Objective-C možno skompilovať aj na systémoch kde beží gcc, ktoré obsahuje kompilátor Objective-C.
APL (programovací jazyk)

APL (skratka z A Programming Language, niekedy Array Processing Language) je programovací jazyk orientovaný na polia navrhnutý v roku 1962 Kennethom Iversonom počas jeho pôsobenia na Harvardovej univerzite.
Dusík

Dusík (lat. "Nitrogenium") je chemický prvok v Periodickej tabuľke prvkov, ktorý má značku N a protónové číslo 7. Je to plyn bez farby a zápachu. Nezávisle od seba ho v roku 1772 objavili Daniel Rutherford a Henry Cavendish a nazvali ho jedovatým vzduchom. Antoine Lavoisier zistil, že tento plyn je zložkou vzduchu a pretože sa v ňom živé organizmy dusili, pomenoval ho "azote" (z gréčtiny zóon = život, a = zápor). Slovenský názov pochádza od prírodovedca J. Presla, ktorý preniesol v roku 1828 francúzsky názov. Medzinárodný názov nitrogenium vznikol z latinského "nitrium", ktorým sa označovali chemikálie z popola rastlín. V potravinárstve sa označuje E941.
Zlúčeniny.
Anorganické zlúčeniny.
Dusík je tzv. inertný plyn, ktorý iba veľmi ťažko reaguje s inými chemickými zlúčeninami. Voči väčšine prvkov vystupuje (s výnimkou kyslíka, chlóru a fluóru) ako elektronegatívnejší prvok, preto môžeme dané zlúčeniny považovať za nitridy daných prvkov.
Organické zlúčeniny.
Dusík sa vyskytuje vo viacerých organických zlúčeninách a je jedným z biogénnych prvkov, nachádzajúcich sa vo všetkých živých organizmoch.
Výskyt v prírode.
V elementárnej podobe sa s dusíkom stretávame prakticky neustále, tvorí totiž 78 % (objemových) zemskej atmosféry.
Vzhľadom k rozpustnosti prakticky všetkých svojich anorganických solí sa v bežných horninách takmer nevyskytuje. Všetky tieto látky boli dávno spláchnuté do oceánov a tam sa opäť zapojili do rôznych biologických cyklov. 
Výnimkou je napr. čilský liadok alebo dusičnan sodný NaNO3. Významným zdrojom organického dusíka sú najmä objemné vrstvy vtáčieho trusu, nazývané guáno a využívané predovšetkým ako hnojivo.
Využitie.
Dusík sa vyrába frakčnou destiláciou skvapalneného vzduchu a je to skôr prebytok pri výrobe viac žiadaného kyslíka.
Kvapalný dusík sa využíva v kryogénnych procesoch, pri ktorých je potrebné udržať prostredie s veľmi nízkou teplotou. Príkladom je zachovanie tkanív alebo spermií a vajíčok v kúpeli z kvapalného dusíka. Kvapalným dusíkom sú chladené polovodičové detektory röntgenového žiarenia v rôznych spektrometrických aplikáciách.
Plynný dusík sa využíva ako inertná atmosféra na miestach, kde hrozí nebezpečenstvo výbuchu, pri výrobe integrovaných obvodov, nehrdzavejúcej ocele, alebo v potravinárstve ako ochranná atmosféra proti oxidácii.
Amoniak a jeho zlúčeniny sú jedným z najpoužívanejších hnojív v poľnohospodárstve. Plynný amoniak sa v poslednej dobe stáva náhradou freónov v chladiarenstve.
Mimoriadne silné oxidačné vlastností zlúčenín dusíka v oxidačnom stupni +5 sa využívajú pri výrobe výbušnín. Už v starovekej Číne bola známa výroba pušného prachu, ktorého podstatnú časť tvoria dusičnan sodný alebo draselný. V súčasnosti sa v tomto odbore uplatňujú skôr organické zlúčeniny dusíka ako nitroglycerín alebo trinitrotoluén.
Ako palivá do raketových motorov sa v minulosti používali kyselina dusičná ako oxidovadlo, a hydrazín ako zdroj spaľovaného vodíka.
José Ortega y Gasset

José Ortega y Gasset (* 9. máj 1883, Madrid, Španielsko – † 18. október 1955, Madrid) bol španielsky filozof, sociológ a spisovateľ, zaujímajúci stanovisko medzi filozofiou života a existencializmom.
Život.
Absolvoval štúdium filozofie a literatúry v Madride a na nemeckých univerzitách. Bol ovplyvnený novokantovstvom - neskôr jeho kritik. V rokoch 1910 - 1916 bol profesorom na univerzite v Madride - zakladateľ vlastnej filozofickej "madridskej školy". V roku 1914 zakladateľ časopisu "Espaňa" - autor politologických článkov. Od roku 1916 bol členom Akadémie spoločenských a politických vied a od roku 1931 poslanec a organizátor republikánskeho hnutia. V rokoch 1936 - 1945 v emigrácii - Francúzsko, Holandsko, Argentína, Portugalsko. V 1946 bol zakladateľom Ústavu humanitných vied v Madride. V 1949 - 1951 absolvoval veľké prednáškové turné po USA, Švajčiarsku a Nemecku.
Dielo.
posmrtne vydané
Názory.
Jeho kritické posúdenie stavu Európy dospelo k mnohým záverom zhodným s katastrofickými úsudkami Spenglerovými, ale výhľad do budúcnosti sa mu nejavil ako beznádejný. V diele "Vzbura davov" z roku 1930 si položil tiež otázku vodcovskej roly Európy vo svete. Zbadal jej úpadok a za hlavného vinníka označil nacionalizmy, ktoré ostro odsudzuje ako "slepé uličky Európy", ako impulzy smerujúce proti tvorivým silám národov, ako protiklady historických tvorivých hnutí. Primitívnosť nacionálnych prostriedkov a druh ľudí, ktorí ich používajú, sa mu ošklivili, zvlášť preto, že cez "davové národy" vedie cesta k najhorším diktatúram. Súdil, že úloha Európy bola a stále je nenahraditeľná a keby došlo k totálnemu európskemu úpadku, skončil by aj celý ostatný svet vo všeobecnom barbarstve, v duchovnej neplodnosti a nemravnosti. Preto tiež po všetkých pesimistických konštatovaniach vyjadril presvedčenie o možnosti európskej renesancie, pokiaľ Európania s novými veľkými ideami opäť nájdu neotrasiteľnú vieru v seba a stanú sa zase silnými, odvážnymi a húževnatými.