Paleolitická diéta

Paleolitická diéta (niekedy aj „paleo diéta“) je spôsob stravovania, pri ktorom sa konzumujú potraviny podľa predpokladaného jedálnička človeka staršej doby kamennej (paleolitu). V súčasnosti sa nejedná už len o spôsob stravovania, ale aj o určitý životný štýl. Toto stravovanie vychádza z tvrdenia, že tráviaci systém dnešných ľudí sa nestihol evolučne prispôsobiť potravinám, ktoré priniesla neolitická revolúcia, čo vedie k rôznym zdravotným problémom. Preto vylučuje konzumáciu obilnín, strukovín, pečiva, továrensky spracovaných potravín, mlieka a mliečnych výrobkov, cukor, soľ, alkohol, kávu a preferuje mäso, ryby, ovocie, zeleninu, hríby, vajcia, oriešky a rôzne rastlinné aj živočíšne tuky.
Niektoré štúdie prinášajú tvrdenia o pozitívnom vplyve tohto životného štýlu na zdravie, iné poukazujú na riziká nedostatku niektorých živín napríklad vápnika. Východiskové tézy tejto diéty nie sú v súčasnosti potvrdené, považujú sa skôr za hypotetické – obilniny, strukoviny, mlieko boli známe už v dobe paleolitu a tiež výborný zdravotný stav niektorých súčasných populácií na rôznorodých miestach Zeme s nepaleolitickým spôsobom stravovania znamená, že tráviaci systém ľudstva je oveľa flexibilnejší než zástancovia tejto diéty prezentujú.
História.
Pochádza (jej prvotné prudké rozšírenie) do L. Cordaina z USA približne od roku 2002. Celosvetové masové prijatie sa približne datuje okolo rokov 2012-2013. V Česku po objavení sa v roku 2011, nastal veľký nárast priaznivcov a rozmach.
Princípy a potraviny.
Toto stravovanie vychádza z tvrdenia, že tráviaci systém dnešných ľudí sa nestihol evolučne prispôsobiť potravinám, ktoré priniesla neolitická revolúcia, čo vedie k rôznym zdravotným problémom. Preto vylučuje konzumáciu obilnín, strukovín, pečiva, továrensky spracovaných potravín, mlieka a mliečnych výrobkov, cukor, soľ, alkohol, kávu a preferuje mäso, ryby, ovocie, zeleninu, hríby, vajcia, oriešky a rôzne rastlinné aj živočíšne tuky. Povoľuje len potraviny, o ktorých sa predpokladá, že boli dostupné a aj požívané ľuďmi žijúcimi v staršej dobe kamennej.
L. Cordain v roku 2002 predpisoval:
Všetky potraviny pochádzajúce z neolitickej revolúcie alebo po nej by sa nemali konzumovať. Existujú však rôzne „jedálničky“ či zoznamy potravín, ktoré paleo ľudia predpokladane mali dostupné a jedli.
Výsledky.
Sledovanie ľudí dodržiavajúcich tento štýl stravy neprinieslo jednoznačné rozhodnutie o pozitívach či negatívach paleo diéty. Zdá sa, že ľudia žijúci na tejto diéte majú menej problémov s kardiovaskulárnymi chorobami alebo niektorými tráviacimi ochoreniami, ale skúmaná vzorka osôb bola príliš malá na vynášanie záväzných tvrdení. Celkovo však dôraz na zníženie prijímania soli, cukru, rôznych chemicky upravovaných potravín je správny a prínosný. Tiež mliečne výrobky by nemali požívať ľudia s laktózovou intoleranciou a akné, takže aj toto usmernenie je užitočné pre určitú časť populácie. Proteíny prinášajú pocit zasýtenia a preto nedochádza k takému častému a prehnanému jedeniu v porovnaní so skupinou populácie prijímajúcej bežné zloženie stravy v západných krajinách.
Niektoré odborné články však varujú z prípadného nedostatku vitamínu D a vápnika. Znečistenie morí zároveň prináša problém vysokého príjmu rôznych chemických látok – pesticídov a ťažkých kovov.
Iné názory.
Viacerí vedci nesúhlasia s tvrdením o pomalosti prispôsobovania tráviaceho systému ľudí na „súčasný“, post-neolitický spôsob stravovania. Výborný zdravotný stav niektorých súčasných populácií na rôznorodých miestach Zeme s nepaleolitickým spôsobom stravovania znamená, že tráviaci systém ľudstva je oveľa flexibilnejší, než zástancovia tejto diéty prezentujú. Napríklad mliečne výrobky sú vo veľkej miere v populáciách západných krajín výborne enzymaticky tolerované, lebo tvoria súčasť potravy už v nízkom veku, hoci iné populácie ich nevedia zužitkovať. Veľa civilizačných ochorení v súčasnej západnej populácii sa vysvetľuje skôr tým, že príjem energie z potravy nie je zároveň vyvážený aj jej výdajom a zároveň vyšším celkovým vekom života. Zatiaľ nemáme postačujúce informácie ani o zložení stravy paleolitických ľudí, ani poznatky o tom, či na ich zdravie vplývala viac strava alebo spôsob jej získavania a fyzická aktivita. Pomer mäsa a iných zložiek v energetickom príjme zatiaľ nebol určený, je veľmi rôzny – u lovcov v Afrike cca 25% až po cca 99% u eskimákov. Súčasné vyšľachtené typy zeleniny paleolitickí lovci nemali a niektorá zelenina ani neexistovala napríklad karfiol a naopak mandle boli pre nich nepožívateľné – šľachtením sa až získali prijateľné plody pre tráviaci systém človeka.