Roháč veľký

Roháč veľký alebo roháč obyčajný (lat. "Lucanus cervus") je druh z čeľade roháčovité. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov roháč veľký patrí medzi takmer ohrozené druhy, trend celkovej populácie je klesajúci, populácia klesá najmä v severnej Európe . Je rozšírený na väčšine územia Európy.
Žije najmä v dubových a zmiešaných lesoch na juhu a východe Slovenska. Trávi odumierajúce drevo a urýchľuje tak kolobeh organických látok v prírode. Je to najväčší chrobák na Slovensku, dosahuje veľkosť až  .
Výskyt a stav na Slovensku.
Na území Slovenska je rozšírený v listnatých lesoch (najmä dubových) južnej a východnej časti.
Ekosozologický status v roku 2001 "LR" – menej ohrozený v roku 2011 "EN" – silne ohrozený.
Odhadovaná veľkosť populácie v rokoch 20072012 pre alpský bioregión bola 100 000500 000 a pre panónsky bioregión 100 000300 000 jedincov. Krátkodobý trend za posledných 12 rokov (20002012) aj dlhodobý trend od roku 1988 (19882012) boli "stabilné" v oboch bioregiónoch. Kvalita biotopov bola vyhodnotená ako "priemerná" pre panónsky bioregión a "dobrá" pre alpský bioregión.
Odhadovaná veľkosť populácie v rokoch 20132018 bola pre alpský bioregión 100 000500 000, vyjadrená v jednotkách v sieti 1 × 1 km, bola a pre panónsky bioregión 100 000300 000, vyjadrená v jednotkách v sieti 1 × 1 km, bola . Krátkodobý trend veľkosti populácie za posledných 12 rokov (20072018) bol v oboch bioregiónoch hodnotený ako "stabilný".
Opis.
Dospelé jedince sa objavujú od konca mája do začiatku augusta a sú najviac aktívne vo večerných hodinách. Samičky roháča kladú svoje vajíčka do rozkladajúceho sa dreva. Larvy, ktoré majú tvar podobný písmenu C, sú slepé a živia sa rozkladajúcim sa drevom pňov, starých stromov a kríkov, v hnijúcich drevených plotoch a v kompostových hromadách. Larvy majú mäkké, krémovo sfarbené priesvitné telo so šiestimi oranžovo zafarbenými nohami a oranžovou hlavou, na ktorej sa vynímajú ostré, hnedo sfarbené hryzadlá.
Na svojich nohách majú larvy kefky, ktoré používajú na komunikáciu (tzv. striduláciu) s ostatnými larvami rovnakého druhu. Larva prechádza niekoľkými fázami vývoja a po 3 až 5 (8) rokoch sa zakukľuje. Entomológ Charlie Morgan koncom 70. rokov objavil, že kukla roháča žije asi tri mesiace v pôde a v lete sa vyliahne dospelý chrobák, ktorý sa odlieta páriť s jedincom opačného pohlavia. Dospelé chrobáky žijú len niekoľko týždňov a živia sa nektárom a šťavou stromov a rastlín. Lietajú počas súmraku a ich pomalý let je sprevádzaný charakteristickým hlboko bzučivým zvukom. Samce lietajú oveľa častejšie ako samice.
Prirodzenými nepriateľmi roháčov sú straky, jazvece, líšky, ježkovia, mačky a hlavne ďatle.
Sexuálny dimorfizmus.
U roháča veľkého sa prejavuje sexuálny dimorfizmus, ktorý spočíva v tom, že samce majú väčšie hryzadlá a sú aj celkovo väčšie ako samice. Hoci hryzadlá vyzerajú hrozivo a môžu mať , sú príliš slabé na to, aby ublížili. Naopak menšie samičie hryzadlá môžu spôsobiť bolestivé uhryznutie. Samčie hryzadlá sa podobajú na parožie jeleňa a chrobáky ich používajú rovnako ako jelene na zápas medzi sebou a táto podoba dala tomuto chrobákovi vedecké i všeobecné meno v mnohých jazykoch.
Poddruhy.
Najznámejšie poddruhy sú:
Ochrana.
Žije v dutinách starých stromov a v mŕtvych pňoch v lesoch a hájoch. S odstraňovaním starých stromov a pňov mizne aj prirodzené prostredie a zdroj obživy tohto chrobáka. Znižuje sa tak jeho populácia, ale aj ostatných druhov chrobákov žijúcich v rovnakom prostredí.
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 100 € (Vyhláška MŽP č. 170/2021). 
Roháč veľký je druh európskeho významu, ktorý sa vyskytuje v 115 územiach európskeho významu (v roku 2011 v 104 územiach).