burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Lukavica (okres Bardejov)

Lukavica je obec na Slovensku v okrese Bardejov
Poloha.
Lukavica leží v Nízkych Beskydách v údolí potoka Lukavica, ktorý je pravostranným prítokom Tople. Kataster obce sa rozprestiera v nadmorskej výške od 350 do .
Dejiny.
Názvy obce v minulosti
Pamiatky.
Na území obce sa nachádza historická drevená zvonicaa mohylník.
Život v obci.
V súčasnosti v obci funguje niekoľko dobrovoľných organizácii:
Malcov

Malcov je obec na Slovensku v okrese Bardejov. V obci je gréckokatolícky chrám Stretnutia Pána so Simeonom z roku 1338 a kaplnka Narodenia Panny Márie z roku 1830. V Malcove je aj rímskokatolícky kostol Sedembolestnej Panny Marie. Obec bola v januári 1945 vypálená počas oslobodzovacích bojov, nemeckými vojakmi. Zhoreli 3 domy a boli zničené všetky mosty.
V obci sú tri obchody, pošta, základná škola a krásna príroda. Medzi najromantickejšie miesta patrí Večný potok nazývaný jarok a nad ním prudký lesný kopec. Obec žije, bývajú v nej aj mladí ľudia, no málokto z nich pracuje priamo v obci. Obec má však zlé spojenie s verejnou dopravou, dostupná je z Popradu a Starej Ľubovne po starej ceste alebo z Bardejova, nemá napojenie na železnicu. Z Bratislavy je to najrýchlejšie smerom na Banskú Bystricu, následne cez Čertovicu na Poprad a po starej ceste cez Starú Ľubovňu.
Marhaň

Marhaň je obec na Slovensku v okrese Bardejov.
Marhaň je malá dedina na východe Slovenska, ktorá leži pri rieke Topľa medzi mestami Bardejov a Giraltovce. Prvá písomna zmienka je o tejto dedine z roku 1277. Na jej označenie sa používalo viacero mien : Margón, Margóna, Margala. Dlhé obdobie bola v minulosti súčasťou panstva Dessewffyovcov. V dedine boli v minulosti postavené dva kaštiele, ten novší nebol však nikdy obývaný a v povojnovom obdobi bol zrucaný. Starší kaštieľ je dnes opravený a slúži na rôzne účely pre potreby miestnych obyvateľov.
Poľnohospodársky charakter obce ako aj chov rýb v miestnych rybníkoch odzrkadľuje aj samotný erb obce. V obci sa nachádza základná škola, katolícky i evanjelický kostol. V súčasnosti žije v obci 963 obyvateľov.
Bačka

Bačka () je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté v roku 2009. Na erbe je tradičný poľnohospodársky motív podľa odtlačku pečatidla z roku 1787.
Erb.
V zelenom štíte na čiernej, zaltými hrudami posiatej pažiti veľký strieborný pravošikmý prevrátený lemeš.
Vlajka.
Vlajka má podobu troch pozdĺžnych pruhov bieleho, zeleného a žltého v pomere 3:2:3 Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Dejiny.
Hodnoverné doklady o existencii Bačky sú z roku 1282 a 1299, keď sa názov obce vyskytuje ako šľachtický predikát. Pravdepodobne však existovala už pred 11. storočím. Obec patrila miestnym šľachticom až do 17. storočia. V roku 1567 bola zdanená od 1,5 neskôr (1582) od 2,5 porty. Počas 17. storočia sa prejavilo postupné schudobnenie domácnosti (1610 1,75 porty a 1635 0,5 porty).
Pri Bačke sa nachádzala dedina Burov, ktorá zanikla v 15. storočí.
Porúbka (okres Bardejov)

Porúbka je obec na Slovensku v okrese Bardejov.
Bačkov (okres Trebišov)

Bačkov () je obec na Slovensku v okrese Trebišov, približne 3,5 km severozápadne od mesta Sečovce.
Dejiny.
V chotári Bačkova našli archeológovia stopy po rozsiahlom sídlisku a črepy keramiky pochádzajúcej z 8.-9.storočia.
Prvá písomná správa o Bačkove sa zachovala v listine kráľa Bela IV. z roku 1245 o predaji a ohraničení majetkov Albínova a Techne (Dvorianky). Dedina Bačkov existovala aspoň niekoľko desiatok rokov pred 1245. V 14. storočí obec pozostávala z dvoch sídlisk: Veľký a Malý Bačkov. Od roku 1321 obec vlastnili šľachtici z rodu Bokša, postavili si v nej kúriu a názov obce Bačkov používali v prídomku (počas 15.-17. storočia). Takto vznikla bačkovská vetva rodu Bokša, známa pod maďarským menom Bocskay – Bočkaiovci.
V druhej svetovej vojne bola dedina vypálená a spustošená ustupujúcimi nemeckými vojskami. Odohrala sa tu jedna z rozhodujúcich bitiek na Dargovskom fronte - Bitka na Lúke pri Žarnovčíku (1944). Nemecké vojská boli porazené a ustupovali ďalej na západ.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 30. mája 2003. Na erbe je tradičný poľnohospodársky motív podľa odtlačku pečatidla z roku 1786.
Erb.
V zelenom štíte vznášajúce sa strnisko s pravošikmými bočnými stranami, na ňom snop a obrátené cepy - všetko zlaté.
Vlajka.
Vlajka má podobu troch pozdĺžnych pruhov zeleného, žltého a zeleného v pomere 1:3:4 Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Varadka

Varadka je obec na Slovensku v okrese Bardejov.
Polohopis.
Obec leží v Nízkych Beskydách, pod ich hlavným chrbátom. 
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1470, ale šoltýs tu založil sídlisko už v polovici 15. storočia. Bola majetkom feudálneho panstva Makovica. V roku 1600 sídlisko pozostávalo len z 3 poddanských domov a mlyna. V roku 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo 16 až 8 poddanských domácností, v roku 1828 bolo v obci 60 domov a 471 obyvateľov, v roku 1900 mala 296 a v roku 1970 228 obyvateľov.
Mokroluh

Mokroluh je obec na Slovensku v okrese Bardejov.
Mikulášová

Mikulášová je obec na Slovensku v okrese Bardejov. Je sídlom gréckokatolíckej farnosti.
Bara

Bara () je obec na Slovensku v okrese Trebišov. Obec vznikla v roku 1960 zlúčením Malej a Veľkej Bary.
Polohopis.
Obec Bara sa nachádza v Potiskej nížine 29 km západne od Kráľovského Chlmca, 5 km od obce Borša a 27 km od okresného mesta Trebišov.
Z východnej strany sa rozprestierajú lesy Hatfa, z južnej strany obec Borša, zo severnej strany vinice Malej Tŕne a západnú časť tvoria vinice a kopec Piliš (264 m).
Dejiny.
Malá Bara (maď. Kisbári) obec doložená v roku 1296 ako Bary, z roku 1416 ako Kysbary, z roku 1808 ako Malá Bara, maďarsky Kisbári. Bola majetkom zemanov a často menila zemepánov. V roku 1557 mala 1,5 porty, v roku 1715 mala 2 obývané a 6 opustených domácnosti, v 19.20. storočí grófka Vayová. V roku 1787 mala obec 17 domov a 99 obyvateľov, v roku 1828 mala 34 domov a 281 obyvateľov. V minulosti poľnohospodárska a vinohradnícka obec. V rokoch 19381944 po Viedenskej arbitráži bola pripojená k Maďarsku. Podľa Fényesa v roku 1851 to bola maďarská dedina, ktorá mala 20 katolíkov, 185 kalvínov a 19 židov 
Veľká Bara (maď. Nagy Bári) obec sa spomína od roku 1416 ako Nagbary, z roku 1808 ako Veľká Bara, maďarsky Nagbári. Založili ju na zákupnom práve v chotári obce Malá Bara. Patrila Lónyayovcom a iným, v 18. storočí Aspremontovcom a Kazinczyovcom. V roku 1557 mala 3,5 porty, v roku 1715 mala 11 opustených a 12 obývaných domácnosti, v roku 1787 mala 41 domov a 221 obyvateľov, v roku 1828 mala 37 domov a 281 obyvateľov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom, do 18. storočia vinohradníctvom. V roku 19381944 pripojená k Maďarsku. V rokoch 19381944 po Viedenskej arbitráži bola pripojená k Maďarsku. Podľa Fényesa v roku 1851 to bola maďarská dedina, ktorá mala 6 rímskokatolíkov, 10 gréckokatolíkov, 208 kalvínov a 19 židov 
Písomné doklady o vinohradoch sú od 15. storočia.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 6. mája 2000. Na erbe je vinohradnícky motív podľa odtlačku pečatidla zo 17. storočia doplnený o motív vinohradníckeho nožíka z pečatidla z roku 1867.
Erb.
V zelenom štíte strieborná šikmá, sklonená, dvojlistá ratolesť viniča so zlatým strapcom hrozna, vľavo hore strieborný obrátený vinohradnícky nôž so zlatou rúčkou.
Vlajka.
Vlajka má podobu piatich pozdĺžnych pruhov zeleného, bieleho, žltého, bieleho, zeleného v pomere 3 : 1 : 1 : 1 : 3. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Obyvateľstvo.
Podľa posledného sčítania ľudu z roku 2001 mala obec 336 obyvateľov. Slovenskej národnosti bolo 28,57% obyvateľov, maďarskej 69,94% a rómskej 1,19%. Mužov bolo 157 a žien 179.
Biel (okres Trebišov)

Biel (v minulosti Béľ, "Bieľ", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Polohopis.
Obec leží v juhovýchodnej časti Východoslovenskej nížine. 
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1265. Pred 14. storočím bol v dedine aj kostol, ale písomné doklady o ňom sa zachovali len z tohto obdobia. Obec patrila miestnym zemanom Šeneiovcom. V roku 1600 sídlisko pozostávalo len zo 17 poddanských domov. Neskôr sa počet obyvateľov výrazne menil. V období rokov 1715 až 1720 tam žilo 7 poddanských domácností, v roku 1828 bolo v obci 79 domov a 587 obyvateľov, v roku 1900 mala 907 a v roku 1970 1545 obyvateľov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 9. novembra 1995. Bol vytvorený podľa odtlačku pečatidla z roku 1787. 
Erb.
V modrom štíte strieborná kotva so zlatým okom, ovenčená dvoma zlatými ratolesťami.
Vlajka.
Vlajka má podobu piatich pozdĺžnych pruhov rovnakej šírky v poradí žltý, modrý, biely, modrý a biely pruh. Vlajka 
má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Boľ

Boľ () je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 31. januára 2002. Na erbe je symbolika roľníctva podľa odtlačku pečatidla z roku 1787.
Erb.
V zelenom štíte z ostria strieborného položeného obráteného kosáka so zlatou rukoväťou vyrastajúce tri zlaté bezosté klasy na listnatých steblách, bočne odklonené.
Vlajka.
Vlajka má podobu ôsmich pozdĺžnych pruhov v poradí: žltého, zeleného, žltého, zeleného, žltého, zeleného, bieleho a zeleného. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Občianska vybavenosť.
V obci sa okrem rímskokatolíckeho kostola nachádza aj moderný reformovaný kostol z rokov 19681971.
Kučín

Kučín môže byť:
Boťany (okres Trebišov)

Boťany () sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 3. novembra 1995. Na erbe je motív podľa odtlačku pečatidla z roku 1787.
Erb.
V zelenom štíte strieborný bocian so zlatým zobákom a čiernym perím na krídlách a chvoste, držiaci zlatý kameň.
Vlajka.
Vlajka má podobu piatich pozdĺžnych pruhov bieleho, čierneho, zeleného, žltého, bieleho v pomere 2:2:2:2:2. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Dejiny.
Boťany pravdepodobne existovali pred 11. storočím. Počas 14. a 15. storočia obec patrila miestnym zemanom.
V roku 1567 bolo zdanených 7,5 porty, v roku 1582 6,5. V 17. storočí obyvatelia schudobneli, základ dane bol v roku 1610 1,25 a v roku 1635 0,5 porty
Borša

Borša () je obec na Slovensku v okrese Trebišov. Obyvateľstvo obce je slovenskej a maďarskej národnosti. V obci sa nachádza renesančný kaštieľ, v ktorom sa narodil František II. Rákoci.
Polohopis.
Borša svojím katastrom priamo hraničí s Maďarskom. Nachádza medzi hraničným priechodom do Maďarska (Slovenským Novým Mestom) a dedinou Viničky. Streda nad Bodrogom je od Borše vzdialená zhruba 3 km. Hraničný priechod do Maďarska je od obce vzdialený 4 km, hraničný priechod na Ukrajinu asi 50 km. 
Prírodné podmienky.
Pri obci sa nachádza oblasť Lesík pri Borši, územie európskeho významu s druhým stupňom ochrany. Cez obec preteká rieka Bodrog.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 7. septembra 2001. Na erbe je poľnohospodársky motív podľa odtlačku pečatidla z prvej polovice 19. storočia.
Erb.
V zelenom štíte v zlatom perlovcovom kruhu (43 periel) strieborné sklonené a odvrátené radlice - čerieslo a lemeš.
Vlajka.
Vlajka má podobu štyroch pozdĺžnych pruhov zeleného, bieleho, žltého, zeleného v pomere 4:2:2:2. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Obyvateľstvo.
V roku 1910 mala obec 783 obyvateľov, pri sčítaní v roku 2011 1 214 obyvateľov.
Počas vrcholiacej maďarizácie na začiatku 20. storočia sa v obci v roku 1910 778 zo 783 osôb (99,4 %) prihlásilo k maďarskej národnosti. Pri zatiaľ poslednom sčítaní v roku 2011 sa 644 obyvateľov prihlásilo ku slovenskej národnosti (53,0 %) a 545 k maďarskej (44,9 %).
Doprava.
Obec je dostupná vlakovou a autobusovou dopravou. 
Občianska vybavenosť.
V obci je materská škôlka, základná škola, pošta, potraviny, priemyselný tovar, záhradkárstvo, kvetinárstvo, kaderníctvo, pohostinstvá rôznej cenovej skupiny. Zo sakrálnych stavieb sa v obci okrem reformovaného a rímskokatolíckeho kostola náchadza aj moderný gréckokatolícky chrám. 
Šport.
V obci sa nachádza Futbalový Klub II. Rákoczi Ferenc Borša a stolnotenisový klub, ktorý hrá 3. ligu.
Brehov

Brehov (v minulosti "Imbreg", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov. Leží pri rieke Ondava, prvá písomná zmienka je z roku 1309, v nej sa obec spomína ako "Imbregh".
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 24. apríla 2001. Na erbe je spojenie zamestnaneckých a prírodných motívov podľa pečate z roku 1752.
Erb.
V červenom štíte zo zeleného nízkeho vŕška vyrastajúci strieborný zlatolistý strom, vpravo od neho šikmá zlatá striebroplutvá ryba, chvostom prekrývajúca vŕšok, vľavo zlatá vztýčená obrátená jašterica, sediaca si na chvoste podstrčenom pomedzi zadné nohy a držiaca jeho koniec prednými končatinami.
Vlajka.
Vlajka má podobu piatich pozdĺžnych pruhov žltého, bieleho, červeného, bieleho a zeleného v pomere 2:1:1:1:2. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Kučín (okres Bardejov)

Kučín je obec na Slovensku v okrese Bardejov. Je to menšia dedina na východe Slovenska. Cez obec tečie potok ktorý sa nazýva Kožanka ktorá sa vlieva do rieky Topľa asi kilometer od dediny.
Kožuchov

Kožuchov (, ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 8. februára 2004. Na erbe je ojedinelý a zaujímavý figurálny motív neznámeho pôvodu podľa odtlačku pečatidla z roku 1786.
Erb.
V modrom štíte striebroodetý muž v zlatom, strieborným perom opatrenom klobúku a v zlatých čižmách, s pravicou vbok, v ľavici so zlatou čašou.
Vlajka.
Vlajka má podobu piatich pozdĺžnych pruhov modrého, žltého, modrého, žltého, bieleho v pomere 1:2:1:1:1. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Lipová (okres Bardejov)

Lipová je obec na Slovensku v okrese Bardejov.
Dejiny.
Bola založená v 15. storočí na panstve Makovica. Prvá písomná zmienka o Lipovej je z roku 1567. Lipová sa nachádza na juhovýchodnom cípe okresu Bardejov. Má bohatú históriu aj keď je to len malá dedinka, ktorú v roku 1787 obývalo iba 138 obyvateľov a tí sa zaoberali najmä chovom ošípaných a oviec i predajom baranieho mäsa. Obyvatelia tiež pracovali v lesoch a zaoberali sa tkáčstvom. K historickým pamiatkam patril hlavne gréckokatolícky chrám z roku 1872. Bol jednoduchý a malý. Vo vojne zhorel a preto v roku 1924 občania Lipovej začali s výstavbou nového chrámu, ktorý bol už murovaný.
V druhej svetovej vojne vyhorela skoro celá obec okrem 3 domov. Rok 1944 bol vojnový, pri jarných prácach bolo počuť ukrutné hrmenie nemeckých kanónov, ktoré boli pravdepodobne pred Dukelský priesmyk, od ktorého Lipová nie je veľmi ďaleko. Po roku 1949 začali obyvatelia s výstavbou cesty do susednej obce. V roku 1951 bolo do obce zavedené prvé telefónne spojenie, v roku 1955 bola Lipová pripojená na elektrickú sieť a v roku 1956 bola do obce zapojená aj autobusová linka. Ako prvá z obcí v Bardejovskom okrese obyvatelia Lipovej začali zveľaďovať svoju obec v novej forme výstavby. Začala vzrastať činnosť mládeže i starších občanov pri organizácii divadelných predstavení. Kultúrno-osvetová a športová činnosť stagnuje, dedinský život v kultúrnej oblasti sa sústreďovala prevažne na ľudové zábavy a posedenia mládeže v Kultúrnom dome (19751990). Politické strany zanikajú a do popredia sa dostáva cirkev, ktorá rôznym spôsobom vplýva na občanov. K 31. 12. 2015 mala Lipová 73 obyvateľov. Po tomto roku sa začalo s rekonštrukciou starých domov a novou úpravou obce. Počet obyvateľov obce neustále klesá.
Klin nad Bodrogom

Klin nad Bodrogom (v minulosti "Bodrogsek", ) je obec na Slovensku v Košickom kraji v okrese Trebišov, v tesnej blízkosti štátnej hranice s Maďarskom. V období rokov 1961 až 1990 bola súčasťou susednej obce Streda nad Bodrogom.
Polohopis.
Obec leží na rieke Bodrog neďaleko od maďarskej štátnej hranice a približne 22 kilometrov juhozápadne od mesta Kráľovský Chlmec. V katastrálnom území obce sa nachádza najnižšie položené miesto na Slovensku s nadmorskou výškou 
Symboly obce.
Súčasný erb obce navrhli Peter Kónya, Leon Sokolovský a Sergej Pančák na základe odtlačku pečatidla obce z druhej polovice 18. storočia. Bol prijatý 3. augusta 2006 uznesením Obecného zastupiteľstva v Kline nad Bodrogom č. 82/2006 a zapísaný v Heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou K-263/2008. Blazón erbu znie: "„V zelenom štíte strieborný sklonený klin, zaseknutý do zlatého pňa, sprevádzaného vpravo zlatou hviezdou – to všetko ovenčené zlatými vetvičkami.“" Vlajka má podobu deviatich pozdĺžnych pruhov – bieleho, zeleného, žltého, bieleho, zeleného, žltého, bieleho, zeleného, žltého. Má pomer strán 2:3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Dejiny.
Obec sa po prvýkrát spomína v roku 1378 pod názvom "Zek". V priebehu ďalších storočí sa názov niekoľkokrát zmenil - v roku 1479 "Zewg", 1773 "Szögh", 1786 "Sögh, Sega", v roku 1808 bol upravený na "Szög, Szeg" a od roku 1863 niesla obec názov "Bodrogszög". V uhorskom geografickom lexikóne z roku 1851 sa obec spomína ako prevažne maďarská s 355 obyvateľmi. Štatistika z roku 1910 vykazovala v Kline nad Bodrogom už len 276 obyvateľov, všetkých maďarskej národnosti.
Po prvej svetovej vojne pripadla obec na základe Trianonskej mierovej zmluvy Česko-Slovenskej republike. V medzivojnovom období sa používal poslovenčený názov "Bodrogsek" i pôvodný maďarský "Bodrogszög". V novembri 1938 po Viedenskej arbitráži pripadla obec Maďarsku, no po druhej svetovej vojne bola opätovne pričlenená k ČSR. V roku 1948 došlo k zmene názvu preložením maďarského "Bodrogszög" na "Klin nad Bodrogom". V rokoch 1961 až 1990 bola obec súčasťou neďalekej Stredy nad Bodrogom.
Obyvateľstvo.
Obec patrí do slovensko-maďarskej etnickej oblasti. Podľa sčítania obyvateľov, domov a bytov 2011 sa k maďarskej národnosti hlási 48 % obyvateľstva obce, hoci počet obyvateľov, ktorí udávajú maďarčinu ako svoj materinský jazyk predstavuje až 75 %. 53 % obyvateľov (resp. 64 % veriacich) sa hlási k rímskokatolíckej konfesii, podstatne menej je gréckokatolíkov a kalvínov.
Z 213 obyvateľov bolo v roku 2011 ekonomicky činných 112 ľudí, pričom väčšina z nich pracovala vo verejnej správe a obrane (16 obyvateľov), v odvetví pozemnej a potrubnej dopravy (13), vo veľkoobchode (8), v zdravotníctve (7), v maloobchode (6) a v pôdohospodárstve (6). Za prácou dochádzala polovica (61) ekonomicky činných obyvateľov.
Podľa sčítania obyvateľov z roku 2001 žilo v Kline nad Bodrogom 195 obyvateľov, z toho bolo 117 maďarskej, 76 slovenskej a 2 rusínskej národnosti.
Kazimír (okres Trebišov)

Kazimír (v minulosti "Malý-/Veľký Kázimír", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Kašov

Kašov () je obec na Slovensku v okrese Trebišov. Poľnohospodársko-vinohradnícka obec, ležiaca na svahu Zemplínskych vrchov.
Dejiny.
Dedina sa ako majetok Lošonciovcov spomína v roku 1298, osídlená bola podľa nálezov už v paleolite. 
Občianska vybavenosť.
V obci sa okrem rímskokatolíckeho kostola nachádza aj moderný pravoslávny chrám Preobraženija Hospoda Isusa Christa.
Hriadky

Hriadky (v minulosti "Hrádky, Hradky", ) sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
Dedina Hriadky v prvých desaťročiach 14. storočia patrila šľachticovi Petrovi, synovi Petena. Ten stratil dôveru kráľa Karola Róberta, ktorý mu odňal sečovské panstvo a v roku 1321 ho daroval šľachticom z rodu Bokša. Súčasťou majetku tohto panstva boli aj Hriadky. V tejto darovacej listine je najstarší zachovaný písomný doklad o dedine Hriadky.
Expozícia banskobystrického Múzea SNP, medzi vypálenými obcami na východnom Slovensku, uvádza aj obec Hriadky.
Hrčeľ

Hrčeľ (v minulosti "Gerčeľ", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 26. septembra 1998. Na erbe je motív podľa odtlačku pečatidla z roku 1786.
Erb.
V modrom štíte po strieborných kameňoch kráčajúca zlatá srnka, nad ňou letiaci zlatý prirodzený bažant.
Vlajka.
Vlajka má podobu troch pozdĺžnych pruhov žltého, modrého, bieleho v pomere 3:2:3. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Hraň

Hraň (v minulosti "Garaň, Garaňa", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov. Nachádza sa tam aj kopec Stuchla. V psychiatrickej liečebni tu prebýval aj významný komik Adrián Horňák. 
Polohopis.
Obec leží uprostred Východoslovenskej nížiny pri sútoku riek Trnávky a Ondavy vo výške 
Dejiny.
Hraň patrila v 14. storočí tamojším zemanom, nepochybne však v 14. a 15. storočí šľachticom z Lučenca a v druhej polovici 16. storočia postupne Bátoriovcom a Várdaiovcom.
Do písomností je v 14. a 15. storočí zaznamenaný ako Garan, od 16. storočia Garany, čo bol maďarizovaný tvar staršieho slovenského názvu Graň. Maďarčina ho zachovala ešte s hláskou g, ktorá sa v slovenčine od 13. storočia zmenila na h.
Egreš (okres Trebišov)

Egreš () je obec v okrese Trebišov, na východe Slovenska. 
Dejiny.
Najstaršia písomná zmienka o Egreši pochádza z roku 1398. V listine palatín Imrich Bubek rieši už spor o majetok dediny Egreš. Podľa archeologických poznatkov a slovenského pôvodu názvu možno existenciu dediny predpokladať už pred 11. storočím.
Egreš

Egreš môže byť:
Dvorianky

Dvorianky (v minulosti "Te(c)hna, Dvorianka", ) sú obec na Dolnom Zemplíne, súčasť okresu Trebišov, Košického kraja, Slovenskej republiky.
Polohopis.
Dvorianky ležia na Východnom Slovensku, v blízkosti hraníc s Maďarskom (), Ukrajinou () a Poľskom (). Od hlavného mesta Bratislavy je vzdialené asi .
Obcou prechádza cesta I. triedy 79 severojužného smeru (Vranov nad Topľou – Trebišov). Súčasťou Dvorianok je miestna časť Kinčeš(katastrálne územie Parchovany), ktorá ale v súčasnosti nie je trvale osídlená. V minulosti sa tu nachádzal majer, neskôr plemenársky podnik s dvoma bytovými domami pre jeho zamestnancov. Dnes je areál sídlom poľnohospodárskej firmy AGRO-S, s. r. o.
Katastrálne územie obce susedí na západe s katastrom mesta Sečovce (mestská časť Albinov), na juhu s katastrom obce Hriadky, na juhu tvorí hranicu s katastrami obcí Tušice a Tušická Nová Ves, na severozápade susedí s katastrálnym územím Višňova a na severe s katastrom obce Parchovany.
Podnebie.
Dvorianky sa nachádzajú v miernom podnebnom pásme kontinentálneho rázu, ktoré je charakteristické výraznou amplitúdou medzi letnými a zimnými teplotami, a striedajúcimi sa 4 ročnými obdobiami. V rámci slovenskej klimatickej klasifikácie mesto spadá do teplej klimatickej oblasti, podoblasti mierne suchej a klimatického okrsku s chladnou zimou.
Dejiny.
Archeologické prieskumy odhalili stopy slovanského osídlenia z 7. storočia, čo sú najstaršie doklady o prítomnosti Slovanov v okolí Sečoviec. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z listiny uhorského kráľa Bela IV. z roku 1245. Panovník dokumentom potvrdzuje, že šľachtic Ján z Trebišova predal majetky dedín "Albun" (Albinov) a "Techna" (Dvorianky) šľachticovi Petrovi, synovi Petra.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 9. marca 1998. Na erbe je motív podľa odtlačku pečatidiel z rokov 1600 a 1786. Heraldický register uvádza, že sa v erbe obce nachádza: „v zelenom štíte na modrej zvlnenej, striebrom sčerenej vodnej hladine plávajúca strieborná labuť v zlatej zbroji.“
Vlajka má podobu štyroch pozdĺžnych pruhov zeleného, žltého, bieleho, modrého v pomere 3:1:1:3. Vlajka má pomer strán 2:3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Pečať obce Dvorianky tvorí erb s kruhopisom: "„OBEC DVORIANKY“". Pečať obce sa používa na dôležitých úradných dokumentoch a listinách oznamov obecného úradu.
Obyvateľstvo.
Náboženstvo.
Viac ako polovica obyvateľov sa hlási ku gréckokatolíkom, potom sú to rímskokatolíci, pravoslávni, reformovaní a iní.
Dobrá (okres Trebišov)

Dobrá () je obec na Slovensku v okrese Trebišov. 
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 7. mája 2008. Na erbe je motív podľa odtlačku pečatidla z roku 1787.
Erb.
V červenom štíte v zelenej pažiti strieborný lev v zlatej zbroji, ľavicou držiaci zlatý palcát.
Vlajka.
Vlajka má podobu šiestich pozdĺžnych pruhov červeného, bieleho, žltého, zeleného, bieleho, žltého. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Občianska vybavenosť.
Obec má verejnú knižnicu a futbalové ihrisko.
Dargov (okres Trebišov)

Dargov (do roku 1948 "Drahov", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1321. Spomína sa ako dedina prislúchajúca k panstvu hradu Paruštyan. Obyvatelia obce sa živili zväčša drevorubačstvom a poľnohospodárstvom, neskôr i ťažbou stavebného kameňa (andezit) v blízkom kameňolome. Okolo roku 1720 dedina Dargov neexistovala.
Dargov bol známym najmä počas druhej svetovej vojny. Obec bola takmer celá vypálená a pustošená ustupujúcimi nemeckými vojskami, ktoré na línii Slanec – Dargov – Čemerné vytvorili nepreniknuteľnú obranu (bunkre, zákopy a delostrelecké pozície), kde mali podľa velenia zotrvať ruskú ofenzívu, až do príchodu posíl. Ruskej armáde sa však podarilo túto obranu prelomiť a postupne oslobodiť aj zvyšok Slovenska.
Po vojne sa začalo s obnovou obce. Vybudoval sa gréckokatolícky chrám „Matky ustavičnej pomoci” a rímskokatolícky chrám „Božského srdca Ježišovho”. Obec postavila nový kultúrny dom s obecným úradom, je splynofikovaná a napojená na obecný vodovod. V letnom amfiteátri sa každoročne konajú Východoslovenské folklórne slávnosti. V jesennom období sa uskutočňujú Majstrová Slovenska v autokrose. Blízko obce sa nachádza rekreačné stredisko Biele Studničky.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 24. júla 2004. Na erbe je motív troch pútnikov podľa odtlačku pečatidla z roku 1786, ktorí by mohli predstavovať podľa gréckokatolíckych patrocinií troch cirkevných učiteľov.
Erb.
V modrom štíte, v zelenej pažiti stojaci traja striebroodetí, zlatoprepásaní, o zlaté palice sa opierajúci, vzájomne sa prekrývajúci a troma zlatými hviezdami prevýšení pútnici.
Vlajka.
Vlajka má podobu deviatich pozdĺžnych pruhov žltého, zeleného, bieleho, modrého, bieleho, modrého, bieleho, zeleného a žltého. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Čierna (okres Trebišov)

Čierna (v minulosti "Černá", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 8. marca 2006. Na erbe je prírodný a zamestnanecký motív s hovoriacim prvkom podľa pečatidla z roku 1787.
Erb.
V striebornom štíte na zelenej pažiti skáčuci čierny kôň v zlatej zbroji s červenou ohlávkou a uzdou.
Vlajka.
Vlajka má podobu piatich pozdĺžnych pruhov bieleho, červeného, čierneho, zeleného, žltého. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Černochov

Černochov (v minulosti "Černahov", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Polohopis.
Obec leží v južnej časti Východoslovenskej nížiny, na juhozápadnom úpätí Zemplínskych vrchov. 
Dejiny.
Tunajšie sídlisko vzniklo už pred 13. storočím. Prvá písomná zmienka o dedine je z roku 1298. Okolo roku 1440 malo sídlisko približne 15 domov, v roku 1600 už pozostávalo z 20 poddanských domov. Neskôr sa počet obyvateľov i domov výrazne menil. V roku 1715 tu bolo 15 obývaných domov, v roku 1720 tu bolo iba 12 poddanských domácností, v roku 1828 bolo v obci 53 domov a 397 obyvateľov, v roku 1900 mala 470 a v roku 1970 420 obyvateľov. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, ovocinárstvom a vinohradníctvom.
V roku 1567 časť obce vypálili Tatári. V rokoch 1582, 1610 a 1635 bola zdanené od 9, 1,25 a 0,375 porty.
Kochanovce

Kochanovce môžu byť:
Čerhov

Čerhov (v minulosti "Čergov", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
Obec existovala pred 12. storočím. Prvá písomná zmienka je z roku 1337. Kostol tu bol od 16. storočia, na prelome storočí tu slúžili evanjelickí kazatelia. Neskôr (okolo roku 1700) bol opustený. Okolo roku 1715 dedina (po predošlom spustnutí) neexistovala.
Čeľovce

Čeľovce () je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
Obec existovala aj pred prvou písomnou zmienkou z roku 1220. Žili tu početní zemania (napr. z rodu Bogatradvanovcov). Kostol v ovci je doložený od 16. storočia. V roku 1441 tu bolo 45 domov. Zdanenie: v rokoch 1567, 1582, 1610 a 1665 platili daň z 2, 4,5, 0,625 a 0,25 porty.
Hankovce

Hankovce môžu byť:
Cejkov (okres Trebišov)

Cejkov (v minulosti "Čejkov, Cékov", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté v roku 1997. Na erbe je motív podľa odtlačku pečatidla z roku 1786.
Erb.
V striebornom štíte pred zeleným smrekom po zelenej pažiti bežiaca červená líška.
Vlajka.
Vlajka má podobu štyroch pozdĺžnych pruhov zeleného, bieleho, červeného, zeleného v pomere 2:2:2:4. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Dejiny.
V katastri obce sa našli stopy po osídlení Slovanov z 9.10. storočia. Najstarší doklad o obci je z roku 1332 a priame písomné doklady o obci z roku 1370 a 1374.
Od 14. storočia bola obec Cejkov súčasťou hradného panstva Cejkov. K obce patrili vodné mlyny a vinice (potvrdené od 16. storočia). Od polovice 15. storočia do reformácia (polovica 16. storočia) sa v obci nachádzal kláštor františkánov.
Byšta (obec)

Byšta () je obec na Slovensku v okrese Trebišov. 
Polohopis.
Obec leží v južnom výbežku Slanských vrchov, na rovnomennom potoku. Súčasťou obce je rekreačná osada Byšta-kúpele.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 31. januára 2007. Na erbe je motív ovčiarstva verne sa pridržiavajúci pečate z roku 1840.
Erb.
V modrom štíte z pravého okraja štítu vyrastajúci zelený vrch, vľavo sa znižujúci do pažite, na nej vpravootočený, striebroodetý pastier v zlatom klobúku a zlatých topánkach, v pravici so zlatou pastierskou berlou, vpravo od neho strieborná ovečka, na vrchu druhá, obrátená ovečka, v strede hlavy štítu tri zlaté hviezdičky (2,1) a strieborný polmesiac s tvárou.
Vlajka.
Vlajka má podobu ôsmich pozdĺžnych pruhov žltého, bieleho, žltého, bieleho, modrého, zeleného, modrého, zeleného. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Dargov

Dargov môže byť:
Kochanovce (okres Bardejov)

Kochanovce sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.
História.
Obec založili v pol. 14. stor. na zákupnom práve. Obec je doložená z roku 1384 ako Kohan, neskôr ako Kohanowcze 1773, Kahanovce 1920, Kochanovce 1927; po maďarsky Kohány, Kiskohány. 
Patrila panstvu Tročany, v roku 1427 Jakubovi z Kalnišťa, mala 25 port. Obyvatelia pracovali v poľnohospodárstve a chovali dobytok. V 17. a 18. storočí boli zemepánmi Kohányovci, v 19. storočí tu mali majetky Bánovci. V roku 1787 mala obec 25 domov a 176 obyvateľov, v roku 1828 mala 28 domov a 229 obyvateľov. JRD bolo založené v roku 1952 a v roku 1953 sa rozpadlo, znovu založené bolo v roku 1959. Značná časť obyvateľov pracovala v priemysle v Bar­dejove a Košiciach.
Pribeník

Pribeník () je obec na Slovensku v okrese Trebišov. 
Školstvo.
V obci pôsobí materská a základná škola 1. – 4. ročník, obe s vyučovacím jazykom slovenským a maďarským. Stredné školstvo zastupuje Stredná odborná škola agrotechnických a gastronomických služieb - Agrártechnikai és Gasztronómiai Szolgáltatási Szakközépiskola. Škola poskytuje vzdelanie v oblasti potravinárstva, agropodnikania a stravovacích služieb.
Rad (okres Trebišov)

Rad () je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 25. mája 1995. Na erbe je rybársky motív podľa odtlačku pečatidla z 19. storočia.
Erb.
V červenom štíte na modrej zvlnenej vodnej hladine zlatý čln na prove so zlatou vpravovejúcou zástavou na striebornej žrdi, v ňom sediaci striebroodetý zlatovlasý muž v striebornom klobúku so strieborným veslom v rukách, za člnom vľavo vyrastá zlatá vŕba so šiestimi listnatými prútmi.
Vlajka.
Vlajka má podobu šiestich pozdĺžnych pruhov červeného, žltého, bieleho, žltého, bieleho, modrého v pomere 2:1:1:1:1:2. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Poľany

Poľany (historicky ; , ) sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Plechotice

Plechotice sú obec na Slovensku v okrese Trebišov. 
Dejiny.
V tamojšom chotári sa našli zvyšky sídliskových objektov a črepy keramiky pochádzajúcej z 9.-10. storočia. 
Šľachtic Ján, syn Andronika predal v roku 1245 albínsky a dvoriansky územný majetok šľachticovi Petrovi, synovi Petra. Predaj listinou potvrdil kráľ Belo IV. a v opise hranice predaných majetkov je prvý písomný doklad o susediacom majetku Parchovian a jeho časti zvanej Turna.
Parchovany

Parchovany (do roku 1948 "Parchoviany") je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
Prvá zmienka o Parchovanoch sa datuje do roku 1320, kedy je obec zapísaná vo forme Parnow. 
Občianska vybavenosť.
V Parchovanoch pôsobí viacero podnikateľských subjektov, je tu dobre rozvinutá obchodná sieť, základná aj materská škola, zdravotné stredisko, dom smútku. V dome služieb je pošta, predajňa potravín, kaderníctvo a knižnica. Už 50 rokov tu pôsobí folklórna skupina Parchovianka (od roku 1971), prezentujúca miestne ľudové tradície. V modernej obci Parchovany s pričlenenou časťou Božčice dnes žije1 964 obyvateľov.
Nový Ruskov

Nový Ruskov je obec na Slovensku v okrese Trebišov. Obec vznikla v roku 1964 spojením obcí Veľký a Malý Ruskov. V obci sa nachádza národná kultúrna pamiatka kostol Pokrovu Presvätej Bohorodičky.
Polohopis.
Obec Nový Ruskov sa nachádza v Košickom samosprávnom kraji, v západnej časti Východoslovenskej nížiny. Chotár obce susedí s mestami Trebišov, Sečovce a obcami Hriadky, Vojčice, Milhostov, Plechotice, Veľké Ozorovce a Malé Ozorovce. Nadmorská výška najnižšieho miesta v obci je a nachádza sa na východe veľkoruskovského chotára. Najvyššie položené miesto je v nadmorskej výške a je v lokalite „les“. Stred obce Veľký Ruskov sa nachádza vo výške Výmera oboch katastrálnych území je z toho výmera veľkoruskovského chotára je , maloruskovského predstavuje .
Podnebie.
Obec a jej okolie majú znaky kontinentálneho podnebia. Teplota v januári sa pohybuje od −1,5 do −4 °C a v júli od 18,5 do 19,5 °C. Ročné zrážky predstavujú 650 – . Trvanie slnečného svitu vo vegetačnom období je nad 1 500 hodín. Prevládajúcim smerom prúdenia vzdušných más je S prúdenie, toto prúdenie dosahuje aj najväčšie rýchlosti. Zimy sú čoraz častejšie bez súvislej snehovej pokrývky. V priemere raz za desaťročie v spojitosti so snehom dokáže naklásť na odkrytej juhovýchodnej časti chotára aj trojmetrové záveje.
Vodné toky a vodné plochy.
Územím Malého Ruskova preteká jeden malý vodný tok s upraveným korytom s názvom Drieňovec (Drahňovec), ktorý napája vodnú nádrž Malý Ruskov. Táto leží na juhovýchodnej hranici územia. Spomínaný vodný tok odvodňuje celé územie a preteká od západu na východ, pričom priberá jeden stály, jeden občasný a jeden kanálový prítok po ľavej strane toku a dva občasné pravostranné
prítoky.
Symboly obce.
Obec má vlastné obecné symboly a to obecnú zástavu, obecný erb, obecnú pečať ako aj obecnú hymnu.
Erb.
Erb obce bol schválený len prednedávnom. Vychádzal z historickej pečate obce Malý Ruskov, ktorá sa sporadicky objavovala na listinách zo začiatku 20. storočia. Odráža poľnohospodársky charakter obce.
Kultúra a zaujímavosti.
Zaujímavosti.
Pred kováčskou dielňou sú zmenšeniny rôznych stavieb, napríklad Šikmej veže v Pise, Eiffelovej veže a Sochy slobody. Eiffelova veža sa už v obci nenachádza, ale pribudol Big Ben aj holandský veterný mlyn.&lt;ref name="http://korzar.sme.sk/c/5038262/pred-kovacskou-dielnou-sa-tyci-eiffelovka-i-sikma-veza.html"&gt;Pred kováčskou dielňou sa týči Eiffelovka i šikmá veža. Dostupné online&lt;/ref&gt;
Novosad

Novosad je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Nižný Žipov

Nižný Žipov je obec na Slovensku v okrese Trebišov. Obec má 1454 obyvateľov (31. 12. 2021).
Michaľany

Michaľany sú obec na Slovensku v okrese Trebišov. Sú v košickom kraji.
Poloha.
Katastrálne územie obce sa rozkladá na južnom okraji Podslanskej pahorkatiny, severozápadne od Zemplínskych vrchov. Východne od Michalian sa nachádza Milič, podcelok Slanských vrchov. Východnou časťou chotára preteká rieka Roňava, do ktorej sa zľava vlieva Lastovský kanál a sprava potok Izra.
Dejiny.
Obec pravdepodobne vznikla:
Prvá písomná zmienka z roku 1287 a súvisí so spormi viacerých rodín z rodu Bogatradvanovcov o podiely z dediny. Obec patrila do 15. storočia rôznym vetvám rodu (zo Žipova, z Čeľoviec), v 16. storočí rodom Šerediovcov, Bánfiovcom a Monokiovcom.
Obyvatelia obce boli zdanení od: 1567 4,5 (sedliaci), 1582 7,5, 1610 1,75 (sedliaci a želiari) a 1635 0,75 (sedliaci) porty.
V roku 1441 v Michaľanoch asi 20 domácností hospodárilo na pozemkoch 17 usadlostí. V roku 1600 bolo osídlených asi 14 poddanských domov. V rokoch 1715 a 1720 bola obec bez poddaných, žili tu drobní zemania.
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie pozostáva z 95% Slovákov, 3% Rómov a 2% Maďarov.
Hankovce (okres Bardejov)

Hankovce sú obec na Slovensku v okrese Bardejov.
Obecné symboly.
Erb.
Erb obce tvorí: "V modrom štíte na zelenej pažiti oproti sebe stojaci sprava strieborný srnec v zlatej zbroji s pozdvihnutou pravou prednou nohou a zľava strieborná srna so zlatými kopýtkami a pravou pozdvihnutou nohou."
Malý Kamenec

Malý Kamenec () je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
Obec založili obyvatelia Veľkého Kamenca na konci 13. alebo začiatku 14. storočia. Prvá písomná zmienka je z roku 1323. V tom čase patrila hradnému panstvu Kevešd. K obci patrili vinohrady, mlyn a rybníky.
Kostol existoval pred 17. storočím, hoci správy sú o niečo neskoršie. Okolo roku 1600 tu pôsobil reformovaný kazateľ.
Obyvatelia obce boli zdanení od: 1567 5,5, 1582 7, 1610 2,75 a 1635 1,25 porty.
V roku 1600 tu bolo 29 poddanských domov, kostol, fara a škola. V roku 1715 a 1720 5 sedliackych domácností.
Externé odkazy.
Malý Horeš

Malý Horeš je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
Obec založili obyvatelia Veľkého Horeša asi v 11. alebo 12. storočí. Počas 13.14. storočia bol samostatná dedina. V 15. storočí patrila šľachticom z Pavloviec nad Uhom, 16. storočí pod hradné panstvo Sárospatak a v 17. storočí Ňáriovcom.
Informácie o kostole sú od 16. storočia, v roku 1582 sú tu doložení reformovaní kazatelia.
Obyvatelia obce boli zdanení od: 1567 7, 1582 9, 1610 3,25 a 1635 1 porty.
Na prelome 16. a 17. storočia šlo o veľkú obec, s poddanským obyvateľstvom (v roku 1600: 31 domov), neskôr upadol do postavenia malej dediny (v roku 1715 17 a 1720 14 domácností).
Malé Trakany

Malé Trakany () sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
Obec bola založená obyvateľmi Veľkých Trakán, pravdepodobne pred 13. storočím. Kostol tu existoval dokázateľne od 14. storočia (do roku 1552). Neskôr bol postavený ďalší (istý čas v ňom pôsobili kalvínski kazatelia).
Obyvatelia obce boli zdanení od: 1567 1,5, 1582 0,5, 1610 0,75 a 1635 0,5 porty.
Malé Ozorovce

Malé Ozorovce je obec na Slovensku v okrese Trebišov v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec Malé Ozorovce leží východne od krajského mesta, južne od známeho Dargovského priesmyku, na západnom okraji Východoslovenskej nížiny. Zo západu okolie obce ohraničuje pahorkatina juhovýchodných výbežkov Slanských vrchov. 
Cez obec preteká Močiarny potok.
Do obce je prístup štátnou cestou č. 3653 po odbočení v meste Sečovce (z hlavného ťahu Košice – Michalovce, cesta I. triedy 19, E50) smerom na Slanec a Košice, cesta II. triedy č. 552.
Ulice.
Celková dĺžka ciest v obci je 4,07 km. Obcou vedie aj cesta III. triedy č. 3653.
Dejiny.
Prvá správa o tejto dedine je v listine Jágerskej kapituly z roku 1324. Kapitula potvrdila predaj a aj ohraničenie majetku Veľkých Ozoroviec od susediacich chotárov dedín Malé Ozorovce a Veľký Ruskov.
V roku 1828 v 94 domoch žilo 692 obyvateľov, ktorí sa zaoberali najmä poľnohospodárstvom, ťažbou a prepravou. V roku 1831 sa jej obyvatelia zúčastnili kolonizácie. Medzi rokmi 1880 a 1910 mnohí z jeho obyvateľov emigrovali do zámoria.
Občianska vybavenosť.
Obecný úrad, rímskokatolícky kostol sv. Márie Magdalény a moderný gréckokatolícky kostol z roku 1998.
Malá Tŕňa

Malá Tŕňa (v minulosti "Malá Toroňa", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 13. mája 1998. Na erbe je motív podľa odtlačku pečatidla z roku 1686 doplnený o vinohradnícky motív.
Erb.
V červenom štíte na zelenej pažiti stojaci zlatovlasý, striebroodetý, zlatoobutý a zlatoprepásaný muž so zlatou kapsičkou na pravom boku, s vystretými rukami, v pravici so zlatou palicou, v ľavici s veľkým zlatým strapcom, s rovnakými listami.
Vlajka.
Vlajka má podobu piatich pozdĺžnych pruhov červeného, bieleho, žltého, bieleho, zeleného v pomere 2:1:2:1:2. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Luhyňa

Luhyňa (v minulosti "Legiňa", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
Obec pravdepodobne pochádza už z obdobia Veľkej Moravy. Názov pochádza zo slova luh - zamokrená lesná plocha. Obec patrila pravdepodobne od 13. a dokázateľne od 14. až do 17. storočia tamojším zemanom.
Informácie o kostole sú od konca 16. storočia. Od roku 1599 aj počas prvej tretiny 17. storočia v ňom pôsobili kalvínski kazatelia. Na konci 17. storočia bol kostol opustený.
V roku 1441 v Luhyni hospodárilo 25 domácností, v roku 1600 sa v nej nachádzalo 7 poddanských domov a 9 kúrií zemanov. V roku 1715 3 sedliacke domácnosti, ale v roku 1720 v Luhyni poddaní nežili.
Obyvatelia obce boli zdanení od: 1570 1, 1582 3, 1610 1, 1635 (iba sedliaci) 0,25 porty.
Leles

Leles () je obec na juhovýchode Slovenska ležiaca asi osem kilometrov od Kráľovského Chlmca v okrese Trebišov.
Polohopis.
Obec sa nachádza v juhovýchodnej časti Východoslovenskej nížiny, v rovinatej oblasti nazývanej "Medzibodrožie". Severne preteká rieka Latorica, ktorej mŕtve ramená vytvorili jedinečné prostredie, od roku 1990 ochraňované pod názvom Chránená krajinná oblasť Latorica. Obec je známa ako kontinentálny pól nedostupnosti Slovenska ale aj celej EÚ. Je vzdialená približne 660km vzdušnou čiarou rovnomerne od Jadranského, Baltského aj Čierneho mora, čo z nej robí najvzdialenejšiu obec od pobrežia v rámci celej EÚ.
Dejiny.
V lokalite existovala osada už v dobách Veľkomoravskej ríše v 9. storočí. Pravdepodobne v rokoch 1188-1196 tu bol založený premonštrátsky kláštor, čím sa Leles stal centrom regiónu. Výhodná poloha na obchodnej ceste, ako aj vhodné podmienky na rozvoj poľnohospodárstva a vinohradníctva boli hlavným stimulom rozvoja mestečka. V roku 1941 bola k Lelesu pripojená obec Kapoňa, v listinách spomínaná v roku 1287.
Lastovce

Lastovce () sú obec na Slovensku v okrese Trebišov. Osada Dringáč ako súčasť Lastoviec bola v decembri 1944 vypálená pri ústupe nemeckých vojakov. Osada zhorela do tla.
Ladmovce

Ladmovce () sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 24. januára 2006. Na erbe je symbolika zemianstva bez možnosti bližšej identifikácie jej vlastníka podľa odtlačku pečatidla z roku 1722 doplnená o symbol viníc, ktoré sú v obci doložené už v 16. storočí.
Erb.
V červenom štíte dvoma striebornými ratolesťami hlboko ovenčené zlaté, zlatoodeté, striebornou šabľou ozbrojené rameno, v horných rohoch štítu po jednom zlatom strapci hrozna.
Vlajka.
Vlajka má podobu deviatich pozdĺžnych pruhov žltého, červeného, bieleho, žltého, červeného, bieleho, žltého, červeného, bieleho. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Kysta

Kysta (v minulosti "Kista", ) je obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Kuzmice (okres Trebišov)

Kuzmice (v minulosti "Kužnice", ) sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Polohopis.
Obec Kuzmice ležia na východnom úpätí Slanských vrchov v južnej časti Podslanskej pahorkatiny, rozčlenenej potokom Roňava a jeho prítokmi. Odlesnená pahorkatina je pokrytá sprašovými uloženinami, východné svahy sú porastené listnatým lesom. Sú tu slané pramene. Nadmorská výška obce v jej strede je 156m, v jej chotári je 135 - 315 m.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci Kuzmice sa datuje do roku 1270, kedy sa nazývala Kosma. V ďalšom historickom vývoji sa jej názov zmenil nasledovne: z roku 1327 je písomne doložený názov Kozmay, z roku 1427 Kozmafalwa, z roku 1773 Kuzmice, z roku 1920 Kuznice, z roku 1927 Kuzmice. Po maďarsky sa obec úradne nazývala Kozma.
Do konca 16. storočia patrila pod Abovskú, potom pod Zemplínsku župu.
Po roku 1881 bola obec administratívne začlenená pod Zemplínsku župu, pred rokom 1960 pod okres Trebišov, kraj Košice, po roku 1960 pod okres Trebišov, kraj Východoslovenský.
Obec sa spomína od roku 1270. Patrila rodine Kozmovcov a Tolvayovcov, neskoršie viacerým zemepánom. V roku 1715 mala 23 opustených a 9 obývaných domácností, v roku 1787 mala 60 domov a 583 obyvateľov, v roku 1828 mala 84 domov a 624 obyvateľov. V roku 1890-1900 sa mnohý vysťahovali. Zaoberali sa poľnohospodárstvom a tkaním. Za 1. ČSR sa zamestnanie obyvateľov nezmenilo. Boli tu stupy a 2 mlyny. V roku 1926 si roľníci násilne rozpalcelovali veľkostatkársku pôdu. V roku 1944 bola obec 4 týždne vo frontovom pásme a silne poškodená.
Obyvateľstvo.
Počet obyvateľov k 31. decembru 2007 spolu 1660
Obyvateľstvo spolu k roku 2001 - 1600
Bývajúce obyv. podľa národností:
Bývajúce obyvateľstvo podľa náboženského vyznania: 
Domy spolu - 424
Trvale obývané domy spolu - 376
Politika.
Prvé povojnové voľby.
Prvé povojnové voľby sa konali 26. mája 1946 volilo 683 voličov.
Neplatný volebný lístok bol jeden a jeden chýbal.
Kultúra a zaujímavosti.
Kniha Kuzmice.
V roku 2010 vydala firma "Excel enterprise s. r. o." knihu Kuzmice.
Hospodárstvo.
Nerastné bohatstvo.
V južnej časti obce na mieste zvanom „Bila hlina“ sú veľké ložiská keramickej hliny - bentonitu. Zásoby sa odhadujú na 800 miliónov ton. Sú v priestore Michaľany - Lastovce - Kuzmice. Využívajú sa iba príležitostne.
Na viacerých miestach v chotári obce sú menšie ložiská tehliarskej hliny.
Na poliach v západnej časti chotára sa na jar a po väčších dažďoch nachádza množstvo úlomkov sopečného skla - obsidiánu.
Vo východnej časti, v priestore potoka Slaný jarok sú menšie ložiská soli ktoré boli využívané po vojne v čase núdze.
V roku 1996 pri výstavbe širokorozchodnej železnice navŕtali menší prameň termálnej vody v severovýchodnej časti chotára.
Vesna.
Vesna bola predajňa textilu v Kuzmiciach. Ponúkala kusový, metrážny a bytový textil, obuv, konfekciu a galantériu. Predajňa zanikla v 90. rokoch.
Kravany (okres Trebišov)

Kravany (do roku 1948 "Kraviany", ) sú obec na Slovensku v okrese Trebišov.
Dejiny.
V prvých dvoch desaťročiach 14. storočia boli Kravany vo vlastníctve šľachtica Petra, syna Petena, ktorému ich skonfiškoval kráľ Karol Róbert a v roku 1321 daroval šľachticom z rodu Bokša. Tento dokument je najstarší zachovaný písomný doklad o dedine Kravany. Obec bola v 2. svetovej vojne vypálená, po vojne prebehla obnova dediny.
Symboly obce.
Podľa Heraldického registra má obec tieto symboly prijaté 4. novembra 2003. Erb je charakterizovaný poľnohospodárskymi nástrojmi a súčasne aj zamestnaneckým motívom, podľa historického pečatidla obce z roku 1786
Erb.
V modrom štíte päťzubé hrable bez stredného zuba, prekrížené dvoma dvojzubými vidlami – všetko zlaté.
Vlajka.
Vlajka má podobu troch pozdĺžnych pruhov žltého, modrého, žltého v pomere 3:2:3. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.