Burgenland

Burgenland (slovenský normovaný názov; zriedkavé názvy: Burgenlandsko, Hradsko; , , , ) je najvýchodnejšia a najmenej zaľudnená rakúska spolková krajina. 
Územie Burgenlandu historicky patrilo do Uhorska (resp. od konca roka 1918 do Maďarska) a nebolo v ňom nijako zvlášť vyčlenené. Po prvej svetovej vojne sa územie stalo súčasťou Rakúska ako nová spolková krajina.
Burgenland hraničí na severe s mestom Bratislava, na východe s Rábsko-mošonsko-šopronskou župou a Vašskou župou (obe v Maďarsku), na juhu niekoľko kilometrov s dvoma slovinskými obcami Kuzma a Rogašovci a zo západnej strany s rakúskymi spolkovými krajinami Štajersko a Dolné Rakúsko. Burgenland je členom európskeho regiónu Centrope.
Názov.
Názov „Burgenland“ (teda „Krajina hradov") vychádza zo skutočnosti, že krajinu tvoria časti troch niekdajších uhorskýchžúp, z ktorých všetky mali v názve „Burg“. Kuriózny je fakt, že ani jeden z troch hradov, ktoré mu dali meno, sa nenachádza na území dnešného Burgenlandu. Všetky ležia na maďarskom území; ide o mestá Wieselburg (Mošon), Ödenburg (Šopron) a Eisenburg (Vasvár).
Začiatkom roku 1919 si Rakúsko nárokovalo aj časti župy Pressburg (Bratislavskej župy) pre Burgenland. Preto bol v júni 1919 navrhnutý názov „Vierburgenland“ („Krajina štyroch hradov"). V polovici augusta 1919 sa však na mierových rokovaniach dohodlo, že Pressburg bude pridelený Československu. Rakúsky kancelár Karl Renner zo Saint-Germain preto odporučil zmeniť názov na „Dreiburgenland“, čiže "Krajina troch hradov".
Názov „Burgenland“ údajne prvýkrát navrhol Gregor Meidlinger z Frauenkirchenu 6. septembra 1919 po rozhovore nemecko-maďarskej delegácie s kancelárom Karlom Rennerom. Tento názov sa začal bežne používať najneskôr spolu s prijatím spolkového ústavného zákona o postavení Burgenlandu ako rovnoprávnej spolkovej krajiny z 25. januára 1921. Ide teda o novotvar, ktorý v doslovnom preklade znamená „krajina hradov".
Dejiny.
Okolo roku 400 pred Kr. sa na území dnešného Burgenlandu usadili Kelti. Približne v čase Kristovho narodenia sa Burgenland stal súčasťou starovekej Rímskej ríše; jeho územie patrilo do provincie Panónia. Rímska nadvláda sa skončila v roku 378, územie potom osídlili Ostrogóti. Huni tu vládli v rokoch 433 až 453. V roku 454 sa v oblasti Neziderského jazera narodil budúci ostrogótsky kráľ Teodorich Veľký. Následne sídlili na tomto území Longobardi a Avari (600-800). Koncom 8. storočia porazil franský kráľ Karol Veľký Avarov a krajina bola začlenená do Franskej ríše. Územie dnešného Burgenlandu teda bolo približne od 9. storočia súčasťou Východofranskej ríše. V roku 907 Maďari dobyli krajinu a toto územie sa stalo súčasťou Uhorska.
Až do 20. storočia územie Burgenlandu patrilo k Uhorsku a je tak jedinou časťou Rakúska, ktorá nikdy nebola súčasťou Svätej ríše rímskej, Rakúskeho arcivojvodstva ani Predlitavska. Hranica Burgenlandu so zvyškom Rakúska zodpovedá práve niekdajšej rakúsko-uhorskej hranici.
Po rozpade Rakúsko-Uhorska v roku 1918 si novovzniknutý štát Nemecké Rakúsko okrem iného nárokoval aj nemecky hovoriacu časť západného Uhorska. V St. Germainskej zmluve uzavretej medzi Rakúskom a víťaznými mocnosťami prvej svetovej vojny bola oblasť v roku 1919 pridelená Rakúsku; Maďarsko sa muselo zaviazať k jej odstúpeniu v Trianonskej zmluve z roku 1920.
Rakúsko si toto územie oficiálne nárokovalo najneskôr v lete 1919, ale de iure sa jeho súčasťou stalo až v júli 1920 (teda keď nadobudla účinnosť Saintgermainská zmluva zo septembra 1919), prípadne v lete 1921 (kedy nadobudla účinnosť Trianonská zmluva a bolo dohodnuté odovzdanie územia). De facto sa súčasťou Rakúska stalo až v novembri 1921, kedy bolo územie po mnohých rakúsko-maďarských bojoch fyzicky obsadené Rakúskom. V Šoproni (pôvodne plánovanom hlavnom meste Burgenlandu) a okolí sa však v decembri 1921 konalo referendum, na základe ktorého mesto s okolím zostalo v Maďarsku. Definitívna úprava hranice Burgenlandu, t.j. úprava jej podrobností do ich súčasnej podoby, bola zrealizovaná v roku 1923.
Geografia.
Burgenland má rozlohu a štátnu hranicu dlhú 397 km, ktorú zdieľa prevažne s Maďarskom, ale v malom rozsahu aj so Slovinskom a Slovenskom. Takmer Burgenlandu (takmer 10 % z celkovej plochy) patrí Esterházyho nadácii; čo z neho robí najväčšieho súkromného vlastníka pôdy v Burgenlande a jedného z najväčších v Rakúsku.
Najvyšším pohorím Burgenlandu je 884 m vysoký Gewrittenstein (maď. "Írott-kő"), cez vrchol ktorého prechádza štátna hranica. Najnižším bodom je Hedwighof v obci Apetlon s výškou , čo je zároveň najnižší bod v celom Rakúsku. 
Neziderské jazero, ktoré je charakteristické pre severnú časť Burgenlandu, je v závislosti od použitej definície najväčšie alebo druhé najväčšie jazero v Rakúsku (po Bodamskom jazere). V Burgenlande je množstvo minerálnych a termálnych prameňov.
Zemepisný stred Burgenlandu (súradnice: ♁ 47° 28′ 41,2″ N , 16° 34′ 17,8″ E ) sa nachádza v Unterpullendorfe (obec Frankenau-Unterpullendorf) a geografi Burgenlandu ho označili tzv. „Centrálnym kameňom“ z Paulibergu.
Z hľadiska krajiny sa Burgenland delí na tri regióny, Severný Burgenland, Stredný Burgenland a Južný Burgenland.
Nachádza sa tu Národný park Neziderské jazero – Seewinkel, ktorý tvorí rakúsku časť kultúrnej krajiny Fertő/Neusiedler See zapísanej na zozname svetového dedičstva UNESCO.
Administratívne členenie.
Burgenland pozostáva zo 171 nezávislých obcí a je rozdelený do siedmich politických okresov a dvoch slobodných miest Eisenstadt a Rust. Burgenland mal v roku 2019 najnižší priemerný počet obyvateľov na obec zo všetkých rakúskych spolkových krajín s priemerom len 1716 obyvateľov na obec. Celé Rakúsko malo v roku 2019 v priemere 4227 obyvateľov na jednu obec.
Ekonomika a infraštruktúra.
Doprava.
Cez Burgenland vedú diaľnice A2, A3, A4, A6, spolková cesta B50 (B 50) a rýchlostná cesta S31. Vďaka nim je región prepojený s nabližšími rakúskymi veľkomestami Graz a Viedeň.
Spojenie železnicou zabezpečujú železničné trate Raaberbahn, Pannoniabahn, Neusiedler Seebahn a čiastočne používaná Pinkatalbahn. Do roku 2022 premávali vlaky aj po trati Südburgenländische Regionalbahn.
V Burgenlande existuje niekoľko regionálnych autobusových liniek (hlavne poštové autobusy ÖBB a autobusy zo Südburgu), ktoré patria do systému integrovanej dopravy Verkehrsverbund Ost-Region (VOR). Okrem toho bola v roku 2021 založená spoločnosť Verkehrsbetriebe Burgenland s cieľom zlepšiť infraštruktúru verejnej dopravy v južnom Burgenlande. 
Ekonomika.
Kvôli nedostatku alternatív v regióne dominovalo poľnohospodárstvo. Ako ekonomicky zaostalá spolková krajina Rakúska bol Burgenland v roku 1995 vyhlásený za 1. cieľovú oblasť Európskej únie a dostával dotácie do roku 2013. Stále existuje rozdiel medzi severom a juhom v ekonomickej sile. Približne 23 000 obyvateľov Burgenlandu dochádza za prácou do Viedne denne alebo týždenne.
Burgenland sa poľnohospodárstvom vyznačuje dodnes. Spolu s Dolným Rakúskom je najvýznamnejšou vinohradníckou oblasťou Rakúska. V celej spolkovej krajine sa pestuje 11 284 hektárov viniča (stav k 30.11.2022). Delí sa na tieto vinohradnícke oblasti:
Okrem krajinského hlavného mesta Eisenstadt sú dôležitými hospodárskymi lokalitami aj obchodné strediská Kittsee, Parndorf/Neusiedl am See, Müllendorf a Heiligenkreuz. Medzi popredné spoločnosti v Burgenlande patria Unger Stahlbau, Melecs, Leier International a Becom Electronics. Burgenland je európskym priekopníkom v oblasti veternej energie. V roku 2000 približne tri percentá elektriny vyrobenej v krajine pochádzali z veterných turbín, v roku 2011 to bola už polovica. V roku 2013 bola krajina z hľadiska elektriny sebestačná, keďže 100 percent elektriny spotrebovanej v regióne bolo dodaných z obnoviteľných energií.
Kultúra.
V minulosti tu pôsobili významní klasickí hudobníci Franz Liszt a Joseph Haydn.
Kultúrne podujatia sa konajú hlavne v lete, ako napr. Festival komornej hudby Lockenhaus, Festival pri jazere v obci Mörbisch, operný festival v rímskom kameňolome St. Margarethen, zámocké hry v Kobersdorfe, zámocké hry, muzikál a kultúrne leto v Güssingu, letný festival v Jennersdorfe či európske sympózium Kaisersteinbruchs. Nádvorie Táborského hradu s dvojposchodovými arkádami sa v lete využíva na operné predstavenia a množstvo iných podujatí.
Vďaka prítomnosti viacerých menšín sú ľudové zvyky v Burgenlande obzvlášť pestré. Konajú sa tu aj kultúrne podujatia ako chorvátske či maďarské domáce večery, ktoré organizujú práve menšiny.
Flóra a fauna.
V Sandecku (Seewinkel) v Burgenlande žijú vzácne biele osly. Žijú tu aj kone Przewalského, maďarský stepný dobytok, mangalice a vodné byvoly. Ohrozeným druhom je aj hraboš močiarny.