Chreľova veža

Chreľova veža () je stredoveká obranná veža (pyrgos) z prvej polovice 14. storočia, ktorá sa nachádza v areáli Rilského monastiera v Kiustendilskej oblasti v juhozápadnom Bulharsku.
Budova má pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu.
Lokalita.
Chreľova veža sa nachádza v areáli Rilského monastiera v nadmorskej výške vo východnej časti dvora. Leží v tesnej blízkosti Chrámu Narodenia presvätej Bohorodičky, konkrétne pri jeho severnej fasáde.
Dejiny.
Iniciátorom výstavby bol bulharský feudál, protosebastos Chreľo Dragovol, ktorý bol významným podporovateľom a donorom Rilského monastiera a z jeho iniciatívy bolo postavené v kláštornom areáli veľké množstvo stavieb.
Výstavba prebiehala v rokoch 13341335 a bola priamo spojená s premiestňovaním monastiera do jeho súčasnej lokality. Bola postavená za účelom ochrany mníšskeho bratstva, skrývania kláštorných cenností v čase nebezpečenstva, ale v prípade potreby aj ako väznica a miesto pre izoláciu psychicky narušených ľudí.
V rokoch 19651970 prebiehali na veži reštaurátorské práce. V roku 1968 získala budova štatút kultúrnej pamiatky národného významu.
Charakteristika budovy.
Ako materiál pre výstavbu boli použité kamene, ktoré sú spojené bielou maltou.
Veža má takmer štvorcový pôdorys s rozmermi 7,75 x 8,25 metra. Dosahuje výšky 23 metrov. Steny stavby sú hrubé 1,8 metra. 
Priamo v stenách budovy sú postavené strmé kamenné schodiská, ktoré spájajú jednotlivé poschodia. Prízemie s elipsovitým stropom je čiastočne zasadené do terénu. Jediný vchod do veže sa nachádza na prvom poschodí a pôvodne ku vchodu viedol navýšený násyp, zatiaľ čo v súčasnosti je vchod spojený s dvorom pomocou externého dreveného schodiska. Vchod sa nachádza vo výške 5,5 metra od úrovne terénu dvora. 
Veža je päťposchodová. Prvé štyri poschodia slúžili pre dočasné ubytovanie. Podlahy miestností sú pokryté drevenou doskovou podlahou. Na poslednom piatom poschodí sa nachádza Kaplnka Premenenia Pána s dvojitým elipsovito ukončeným stropom a cennou freskovou výzdobou zo 14. storočia. 
Pri západnej fasáde budovy sa nachádza v neskoršom období pristavaná zvonica, ktorá je vyzdobená freskami z roku 1844.
Strecha veže nie je pôvodná a bola postavená majstrom Markom v roku 1863 a v roku 1957 bola obložená meďou.
Výzdoba budovy.
Fresková výzdoba.
Fresková výzdoba bola odkrytá v kaplnke veže na poslednom poschodí počas reštaurátorského zásahu v druhej polovici 60. rokov 20. storočia. Výzdoba je mimoriadne cenná a prvý raz v rámci bulharskej stredovekej monumentálnej nástennej maľby sa v nej objavujú zložité symbolické témy ako "Sofia – Premúdrosť Božia", "Ježiš Kristus Logos", "Dary Ducha Svätého" a iné. Veľmi zaujímavá je aj kompozičná maľba "Nebeský prestol", na ktorej sú vyobrazení cirkevní otcovia, apoštoli, mučeníci a proroci. V konchách vo východnej časti kaplnky sa nachádzajú fresky zobrazujúce scény zo života svätého Ivana Rilského pričom ide o najstaršie známe dochované vyobrazenie tohoto svätca. 
Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany.
Kategória: kultúrna pamiatka národného významu
Rok vyhlásenia: 1968
Dôvod pamiatkovej ochrany: architektonicko-staviteľská hodnota budovy z obdobia antiky a stredoveku
Oficiálny názov na zozname kultúrnych pamiatok: "Chreľovata kula" (, doslovne Chreľova veža)