burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Yrjo Reenpää

Yrjo Reenpää, rodným menom Yrjo Renqvist, (* 18. júl 1894, Helsinki, Fínsko† 18. december 1976, Helsinki) bol fínsky filozof, profesor v Helsinkách. Zaoberal sa otázkami fyziológie z hľadiska filozofických aspektov teorie zmyslového vnímania, ktorá má slúžiť ako pomocná disciplína pri objasňovaní myšlienkových procesov a pojmotvorby.
Sektor

Sektor môže byť:
Referencia (jazykoveda)

Referencia je vzťah jazykových výrazov, resp. celého textu k istému úseku objektívnej reality alebo aj k fiktivnemu obrazu, jeho zapojenie do času a priestoru. Za zvláštny druh referencie možno považovať aj odkaz.
Výskumom referencie sa zaoberá referenčná sémantika.
Na vyjadrenie referencie sa využívajú pomenúvacie a gramatické prostriedky. K referenčným prostriedkom patria aj rozličné pragmatické (nejazykové, mimojazykové) prostriedky (gestikulácia a mimika), ba aj rozličné presupozície, predpoklady odkazujúce na encyklopedické vedomosti účastníkov
komunikácie, ale aj na ich znalosť predchádzajúcich častí textu.
Sekularizácia

Sekularizácia alebo zosvetštenie môže byť:
Reflex

Reflex je adaptačná reakcia živočíchov, podmienená podráždením receptorov a sprostredkovaná centrálnou nervovou sústavou. Je základnou funkčnou jednotkou nervovej sústavy. 
Charakter reflexu je určený usporiadaním systému receptor – riadiace centrum – efektor, tzv. reflexného oblúka. Najjednoduchší reflexný oblúk (monosynaptický) tvoria 2 neuróny. Zmenou vonkajšieho prostredia sa aktivuje vzruch v neuróne, ktorý ho vedie dostredivým smerom (centripetálne) do centra (ktoré v tomto prípade chýba) a synapsou sa prenáša na druhý neurón, ktorý vedie vzruch odstredivým smerom (centrifugálne) k efektoru.
Kompletný (polysynaptický) reflexný oblúk sa skladá z piatich častí:
Nepodmienený reflex.
Nepodmienený reflex je vrodená reakcia organizmu, rovnaká u členov daného druhu. Nepodmienené reflexy sa vyznačujú trvalou a jednoznačnou súvislosťou medzi pôsobením na ten či onen receptor a určitou odpoveďou, zabezpečujúcou prispôsobenie sa organizmov stabilným podmienkam života. Nepodmienené reflexy sa spravidla uskutočňujú prostredníctvom miechy a nižších častí mozgu. Zložité komplexy a reťazce nepodmienených reflexov sa nazývajú inštinktmi.
Medzi nepodmienené reflexy patrí napr. kašľanie, kýchanie, žmurkanie, cicanie, žuvanie, vracanie, vylučovanie slín pri jedle alebo odtiahnutie ruky od horúceho predmetu.
Podmienený reflex.
Podmienený reflex je reakcia, ktorú organizmus získava počas života, a ktorou odpovedá na
podráždenie receptorov. U človeka a vyšších živočíchov sa podmienené reflexy vypracúvajú tvorením dočasných spojov v mozgovej kôre a slúžia ako mechanizmy pri prispôsobovaní sa zložitým premenlivým podmienkam vonkajšieho prostredia. Podmienený reflex sa nekončí činnosťou, ale vnímaním a hodnotením jej výsledku
(cf spätná väzba).
Sekundárny

Sekundárny (lat.) je druhotný, vedľajší, odvodený.
Sekurita

Sekurita (lat.) je istota, bezpečnosť.
Sebadôvera

Sebadôvera (iné názvy: sebavedomie, sebaistota, istota; zastarano: samodôvera, sebavedomosť) je dôvera v seba samého, vo vlastné schopnosti a sily. Krajné polohy - nízke a nadmerné sebavedomie sú v psychológii časté u neuróz, depresií.
Sekvencia

Sekvencia (lat.) môže byť:
Reflexia

Reflexia môže byť:
Sebakritika

Sebakritika je relativne nezaujaté hodnotenie seba samého a výsledkov svojej činnosti a vyvodzovanie pozitivnych záverov z toho pre budúcnosť.
Filozofická reflexia

Filozofická reflexia je reflexia, v ktorej intervenujú filozofické kategórie a ktorej produktom sú
filozofické významové útvary. Každá filozofická reflexia je zároveň sebareflexia.
Filozofia ako reflexívna veda si neustále kladie otázku o predpokladoch svojho vedenia. Tým, že si ozrejmuje podmienky vzniku svojich poznatkov, je filozofia aspoň teoreticky pripravená spochybniť svoje výpovede, ak neobstoja v kritickom (kritika) overení cf.
Sebaobrana

Sebaobrana je v práve: beztrestné konanie napĺňajúce znaky nutnej obrany.
Sekvoja

Sekvoja (lat. "Sequoia") je rod rastlín (presnejšie stromov) z čeľade cyprusovité. V starších systémoch sa zaraďoval do čeľade tisovcovité alebo do čeľade sekvojovité. 
Do rodu patrí okrem veľkého počtu vyhynutých druhov aj jeden recentný druh - sekvoja vždyzelená ("Sequoia sempervirens"). 
Zhruba do polovice 20. storočia sa do tohto rodu zahŕňali aj druhy, ktoré dnes patria do samostatných rodov sekvojovec (čiže druh sekvojovec mamutí, starší názov: sekvoja mamutia či obrovská) a metasekvoja .
Reflexia filozofie

Reflexia filozofie alebo reflexia o filozofii je filozofické i mimofilozofické uvažovanie o filozofii; predmetom reflexie filozofie (reflexie o filozofii) je filozofia. Od reflexie filozofie treba odlišovať filozofickú reflexiu, ktorej predmetom môže byť aj to, čo je mimo filozofie.
Sekvojovec

Sekvojovec (lat. "Sequoiadendron") je rod ihličnatých stromov z čeľade cyprusovité (resp. staršie z čeľade tisovcovité); v minulosti sa obsah tohto rodu považoval za súčasť rodu sekvoja ("Sequoia"). Jediným druhom rodu sekvojovec je sekvojovec mamutí (staršie alebo nepresne: sekvoja obrovská; staršie alebo nepresne: sekvoja mamutia; ľudovo: mamutí strom, wellingtonia; lat. "Sequoiadendron giganteum", staršie "Sequoia gigantea"). 
Charakteristika.
Korunu má široko kužeľovitú, kôru škoricovo hnedej farby, mäkkú, zvislo ryhovanú (až hrubú), ihlice má sivozelené až modrastozelené. Drevo má ľahké, červenej farby, mimoriadne tvrdé a nehorľavé. Sekvojovec rodí šišky asi po 12 rokoch svojho života. Šišky sekvojovca sú vzhľadom na veľkosť stromu pomerne malé (4 až ), semeno váži len 4,7 mg. Klíčivosť semien je malá vyklíči len asi jedno z miliardy, ostatným semenám bráni vo vyklíčení hrubý koberec z opadaného ihličia. Výšku dosahuje okolo a vek až 4 000 rokov a patrí medzi najstaršie dreviny na Zemi. Sekvojovec rastie na dne dolín, roklín a v zmiešaných porastoch s borovicou, cédrovcom, jedľou a inými druhmi. 
Rozšírenie.
V Amerike pôvodne rastie na západných svahoch Sierry Nevady v západných USA, od 900 do 2700 metrov nad morom. Od druhej polovice 20. storočia rastie aj na niekoľkých miestach v južnej Kalifornii. 
Do Európy bol dovezený v rokoch 1853 – 1855 a bol hojne vysádzaný v zámockých parkoch ako okrasná drevina. Na Slovensku je známych niekoľko jedincov sekvojovca mamutieho aj ako chránených stromov. Niekoľko sekvojovcov sa nachádza aj v Arboréte Mlyňany, no tiež v botanickej záhrade v Banskej Štiavnici, v parku obce Cífer alebo pri kostole v Novej Lehote pri Handlovej.
Kategoriologická reflexia filozofie

Kategoriologická reflexia filozofie je súčasť metafilozofického skúmania, ktorá spočíva v odhaľovaní a výskume kategórií, ktoré intervenujú v priebehu filozofickej reflexie. Cieľom kategoriologického skúmania filozofickej reflexie je poznanie matrice kategórií vedome či nevedome uplatňovaných vo filozofickej reflexii, rozpoznanie dominantných kategórií, výskum vzniku a vývinu týchto kategórií (napríklad ich historický typ, etapy vývinu, zdroje), ich vzťah k parakategoriálnym významovým útvarom a pod.
Sebapoznávanie

Sebapoznávanie je poznávanie seba samého, uvedomovanie si svojich vlastností. Činnosťou sebapoznávania je reflexia.
Vo filozofii Plotina bolo sebapoznávanie metódou budovanie metafyziky: Plotinos v duši najprv rozlíšil pocity a um; potom vyslovil predpoklad, že sebapoznávanie je atribútom iba umu: iba um môže myslieť totožnosť samého seba i mysleného, pretože tu je myšlienka a myšlienka myšlienky to isté, nakoľko myslené je živá a myšlienková aktivita, t. j. sama aktívna myseľ.
Podľa Mahéšvaránadu sebapoznávanie dynamický proces, harmonizovanie seba s prírodou, so sociálnym prostredím, prekonávanie prekážok; dívanie sa do jednoty vesmírneho diania, uchopovanie
dialektiky všeobecného a jedinečného.
Podľa Sokratesa je sebapoznávanie privilegovaný spôsob zušľachťovania vlastnej duše a dosahovania cnosti.
Selbst

Selbst je termín, ktorým švajčiarsky psychológ Carl Gustav Jung definoval ako súhrn celej ľudskej osobnosti vrátane vedomého ega a nevedomých archetypov. Zavŕšenie individuácie v múdrosti. Harmonická osobnosť, dosahujúca ľudskú dokonalosť, udržuje vedomé i nevedomé zložky svojej psychiky v rovnováhe. Archetypálnym obrazom Selbst je štvorica, božské dieťa, mandala, náboženský kvadratický symbol známy z Indie a Tibetu.
Kategoriologická reflexia

Kategoriologická reflexia je odhaľovanie a výskum kategórií intervenujúcich v prístupoch človeka k svetu a k sebe samému.
Zdravý rozum

Zdravý rozum (po fr. bon sens, po ang. common sense, výraz pochádza z latinského "sensus communis, sensus = zmysel, communis = spoločný, v bežnom jazyku zvykne synonymicky vyjadrovať: "sedliacky rozum"" "alebo "mať filipa".") je sociologický a filozofický princíp, ktorý sa v slovenskom jazyku používa na popísanie schopnosti človeka využívať predstavivosť, skúsenosti a spomienky k dosiahnutiu istého úsudku alebo názoru o každodennej realite. Táto schopnosť sa na rozdiel od individuálneho uvažovania opiera o predpoklad univerzálnych rozumových schopností, ktoré sú rovnaké pre každého človeka. Výraz sa taktiež zvykne v hovorovej reči využívať na označenie rozumu obyčajného (priemerného) človeka alebo súhrn významových útvarov (najmä názorov a foriem myslenia) a návykov, ktoré používa obyčajný človek vo svojej každodennej činnosti. Dôležitosť zdravého rozumu v bežnom ľudskom živote je nesmierna, pretože nám dovoľuje vyvarovať sa každodenným nebezpečenstvám a predchádzať nehodám. 
Podľa škótskej školy je zdravý rozum vrodený základ každého poznania pravdy.
Zdravý rozum a sociológia.
Napriek nedôvere v zdravý rozum v exaktných vedeckých disciplínach ako je fyzika, biológia alebo matematika, sa v sociálnych vedách stretávame so skúmaním zdravého rozumu. V sociológii nám každodenné skúmanie bežného a univerzálneho správania, ktoré je rovnaké pre všetky bytosti, pomáha odhaliť rôzne vzorce bežného správania, ktoré nevychádzajú zo vzdelania a abstraktného uvažovania. Tieto všeobecné vedomosti o realite vychádzajúce z empirických skúseností nám slúžia ako ukazovateľ každodenných postupov, ktoré je ťažké zdôvodniť racionálnym uvažovaním. Práve preto sa sociológia snaží pristupovať k zdravému rozumu ako objektu, ktorého skúmanie nám pomáha pochopiť fungovanie ľudskej spoločnosti.
Kritika zdravého rozumu.
Na druhej strane je nesmierne dôležité upozorniť na nedostatky s ktorými sa zdravý rozum stretáva v situáciach, ktoré si vyžadujú dôkladnú racionálnu analýzu a odstup. Pri skúmaní vedeckých fenoménov nie je možné sa odvolávať iba na zdravý rozum, pretože napriek rozmanitým formám a univerzálnosti je založený na subjektívnom ponímaní reality.
Kognitívna selektivita

Kognitívna selektivita je vyberanie iba určitých objektov, ktoré uskutočňuje človek zo svojho fyzického a sociálneho prostredia, ktorých obraz integruje do svojho vedomia, pričom tento obraz je výsledkom iba určitých charakteristických čŕt objektov. Obraz objektov tak môže byť deformovaný v súlade s prianiami, motívmi a emóciami vlastnými alebo iných príjemcov.
Rozumenie

Rozumenie je postihovanie alebo rozpoznávanie významu, zmyslu; chápanie (veci, myšlienky, textu). Za umenie rozumenia sa pokladá filozofická hermeneutika.
Selenológia

Selenológia (gr.) je odbor astronómie študujúci Mesiac, jeho vývoj a utváranie povrchu.
Transcendentálna reflexia

Transcendentálna reflexia je pýtanie sa na podmienky možnosti sveta skúsenosti v subjekte. Transcendentálna reflexia ukazuje, že to, čo je empirické, nevyhnutne predpokladá neempirické.
Rozumenie bytiu

Rozumenie bytiu je u Heideggera: jedna zo základných čŕt tubytia (pobytu vo svete). Pobytu vo svete ide o jeho vlastné bytie, takže tomuto bytiu už vždy dajakým spôsobom rozumie, pričom horizontom tohto rozumenia je v základe čas a časovosť pobytu. Rozumenie bytiu sa preukazuje už v bežnej podobe pýtania sa (pri formulácii "Čo je to…?" Heideggerov dôraz na význam rozumenia bytiu sa stal podnetom pre vznik a rozvoj novodobej hermeneutiky.
Sebarealizácia

Sebarealizácia je naplnenie a rozvoj schopností človeka. Podľa Maslowa je sebarealizácia jedna z najvyššich sociálnych potrieb.
Seleukovci

Seleukovci boli helenistická dynastia v Sýrii v období 312 – 64 pred Kr. Spočiatku ovládli takmer celý Blízky východ (od Egejského mora k rieke Indus), neskôr vládli len v Sýrii, ktorá sa 64 pred Kr. stala rímskou provinciou.
Sergej Leonidovič Rubinštejn

Sergej Leonidovič Rubinštejn (* 18. jún 1889 - † 11. január 1960) bol ruský psychológ, ktorý sa zaoberal filozofickými, teoretickými a metodologickými základmi psychológie a problematikou poznávacích procesov.
Zdôraznil dialektické principy jednoty činnosti a vedomia a teoreticky rozpracoval základné časti procesu myslenia.
Roy Wood Sellars

Roy Wood Sellars (* 1880, Seaforth, Ontário, Kanada – † 5. september 1973, Ann Arbor, Michigan) bol americký filozof, stúpenec kritického realizmu.
Reforma

Reforma je prebudúvanie niečoho; úprava, zmena, pretváranie pomerov postupným zlepšovaním a prispôsobovaním, na rozdiel od revolúcie.
Andreas Rüdiger

Andreas Rüdiger (* 1673 - † 1731) bol nemecký filozof, odporca filozofie Ch. Wolffa, učiteľ Ch. A. Crusia.
Sebareflexia

Sebareflexia alebo autoreflexia je reflexia zameraná na toho, kto ju vykonáva; uvažovanie nad sebou samým.
Podľa Sokrata je sebareflexia rozumové sebapoznanie, opierajúce sa o psychologické pozorovanie a poskytujúce vedenie, ktoré je hlavnou cnosťou ľudskej činnosti. Vediaci človek totiž koná rozumne a rozvážne, pretože usilovne hľadá a nachádza čoraz jasnejší pojem toho, čo je dobré, spravodlivé a čestné, a keď vie, čo je dobré, i sám sa stáva dobrým, spravodlivým a čestným.
Séma

Séma alebo sémantický príznak je základná jednotka obsahového plánu jazyka, nazývaná jednotkou elementárneho zmyslu. Je to najmenší sémantický komponent, ktorý nemožno ďalej členiť. Súhrn sém tvorí semému.
Právo na samourčenie národov

Právo na samourčenie/sebaurčenie národov alebo samourčovacie/sebaurčovacie právo národov alebo skrátene samourčenie/sebaurčenie národov je právo národov/národa na rozhodovanie o vlastnom osude, v krajnej podobe aj ako právo na samostatný štátny život, samostatnosť a nezávislosť.
V roku 1918 bol princíp sebaurčenia vnímaný ako právo na vlastný štát pre malé stredoeurópske a východoeurópske národy. Po roku 1945 je interpretovaný troma spôsobmi:
Generatívna sémantika

Generatívna sémantika je sémantika, ktorá skúma spôsob reprezentácie významu viet. Vznikla ako ďalšie rozvinutie transformačnej gramatiky.
Ruka

Ruka (lat. manus) je koncová časť hornej končatiny opíc a človeka.
Časti:
Kostru ruky tvorí:
Sebauvedomenie

Sebauvedomenie je vyčleňovanie sa človeka zo sveta, keď si uvedomuje a hodnotí svoj vzťah k svetu, uvedomuje si seba ako osobnosť, svoje konanie, činy, myšlienky a city, želania a záujmy. Sebauvedomenie je utváranie obrazu vlastného „ja“, svojho bytia a konania, uvedomenie si svojej odlišnosti a jedinečnosti od iných ale aj získanie prvku sebahodnotenia a svedomia. Utvára sa celý život, hlavne vplyvom spoločenských vzťahov.
Logická sémantika

Logická sémantika je súčasť metalogiky, v ktorej sa skúmajú významy výrazov jazyka v umelých jazykových systémoch, pravidlá prekladu abstraktných symbolov do jazyka obsahového poznania.
Predstaviteľmi logickej sémantiky sú Michel Bréal a Ladislav Tondl.
Reformizmus

Reformizmus bol politický smer v robotníckom hnutí, ktorý vznikol v poslednej štvrtine 19. storočia. Odmietal nevyhnutnosť triedneho boja, socialistickej revolucie, hlásal spoluprácu tried a tvrdil, že pomocou reforiem možno zmeniť kapitalizmus na spoločnosť všeobecného blahobytu.
Reformizmus bol úzko spätý s revizionizmom.
Rukopis

Rukopis alebo knižne manuskript (najmä pre 4. význam) môže byť:
Sebavedomie (vedomie seba samého)

Sebavedomie alebo sebauvedomenie (z nem. Selbstbewusstsein = seba+vedomie) je vedomie seba samého, uvedomenie si svojho myslenia a konania ako niečoho odlišného od okolitého sveta.
Semaziológia

Semaziológia alebo semasiológia je jazykovedná disciplína skúmajúca významovú stránku pomenovaní. Na rozdiel od onomaziológie postupuje od označujúceho prvku k javu.
Sebavýchova

Sebavýchova je sústavná činnosť jedinca zameraná na cieľavedomé sformovanie vlastnej
osobnosti.
Seméma

Seméma je jednotka obsahového plánu jazyka, predstavujúca význam základnej jazykovej jednotky - lexémy. Seméma je súborom sém.
Regino z Prümu

Regino z Prümu (* asi 840 – † 915) bol východofranský kronikár, opát kláštora v Prüme a neskôr sv. Martina v Trevíre. 
Je autorom známej svetovej kroniky, ktorá zahrňuje udalosti od Kristovho narodenia do roku 906.
Reginova kronika obsahuje rad údajov o Veľkomoravskej ríši a českom štáte.
Seminár (vysoká škola)

Seminár je forma výučby na vysokej škole, v ktorej študenti uplatňujú tvorivý a aktívny prístup k úlohám a problémom daného predmetu, osvojujú si vedecko-metodologické postupy určitého vedného odboru pri riešení konkrétnych úloh na základe samostatného štúdia a poznatkov získaných v ostatných formách výučby.
Ivan Michajlovič Sečenov

Ivan Michajlovič Sečenov (* 13. august 1829, Sečenovo, Rusko – † 15. november 1905, Moskva) bol ruský psychológ, zakladateľ experimentálneho fyziologického výskumu centrálnej nervovej sústavy, najmä mozgu.
Albert Sechehaye

Albert Sechehaye (* 1870 - † 1946) bol švajčiarsky jazykovedec, profesor všeobecnej jazykovedy na univerzite v
Ženeve, príslušník ženevskej školy. Roku 1916 spolu s Charlsom Ballym vydal "Cours de linguistique générale" Ferdinanda de Saussura.
Dagobert David Runes

Dagobert David Runes (* 6. január 1902 – † 24. september 1982) bol americký filozof, predstaviteľ súčasnej židovskej filozofie.
Salman Rushdie

Sir Salman Rushdie [rušdý] (* 19. jún 1947, Bombaj, India) je britský spisovateľ indického pôvodu.
Za jeho dielo "Satanské verše" žiadal vo fatve iránsky veľký ajatolláh Chomejní Rushdieho smrť. V roku 2016 bola v Iráne odmena za jeho zabitie navýšená na takmer 4 milióny dolárov.
Dňa 12. augusta 2022 došlo k útoku na Rushdieho pred tým, ako sa chystal vystúpiť na konferencii v Chautauqua na severe štátu New York v Spojených štátoch. Útočníkom bol Hadi Matar, naturalizovaný Američan zo štátu New Jersey s libanonskými koreňmi. Rushdie sa následne na verejnosti ukázal až pred uvedením svojho románu "Victory City" ("Mesto víťazstva"), ktoré písal ešte pred útokom.
Semióza

Semióza (gr. semiósis) je semiosis - konkrétny znakový proces, v ktorom niečo funguje ako znak.
Semióza je zložený jav: niečo sa stáva znakom, funguje ako znak a chápe sa ako znak. Semíóza je proces prestupovania sa podprocesu pôsobenia vehikula ako znaku, designovania, účinkovania na príjemcu a prijímania znaku. V semióze vystupuje "vehikulum, designát, interpretans" a "interpret". Semióza je predmetom semiotiky.
Semióza podľa Vilmosa Voigta je konkrétny znakový proces, v ktorom niečo funguje ako znak. V skutočnosti ide o zložený jav: niečo sa stáva znakom, funguje ako znak a chápe sa ako znak. Semióza má charakter komunikácie. V liste napísanom písacím strojom sa použili slová, pismená - to patrí do semiózy. Istá skutočnosť môže byť súčasťou semiózy len vtedy, ak je schopná stať sa znakom, fungovať ako znak a byť prijímaná ako znak.
Sediment

Sediment, alebo usadenina je názov spevnenej alebo nespevnenej tuhej látky, vzniknutej usadením zo zmesi, najčastejšie suspenzie. V geológii sa týmto pojmom označujú nespevnené úlomky usadených hornín, ktoré môžu byť prenášané a ukladané vetrom, vodou, alebo ľadovcom. Sedimenty sa zvyknú ukladať v rôznych vrstvách. Každá vrstva má svoj osobitý charakter podľa druhu usádzajúceho sa materiálu. V sedimentoch sa môžu zachovávať fosílie uhynutých organizmov.
Logická semióza

Logická semióza je proces logického označenia.
Rusistika

Rusistika je náuka o ruskom jazyku a ruskej kultúre.
Ruská revolúcia (1917)

Ruská revolúcia je spoločný termín pre sériu revolúcií, ktoré sa odohrali v Ruskej ríši v priebehu roka 1917. Vyplynuli zo zlej situácie v Rusku, črtajúcej sa už od konca 19. storočia. Prvá svetová vojna predstavovala pre Ruskú ríšu vypätie všetkých síl a nespokojnosť spoločnosti vyústila do revolúcie. Pozostávala z dvoch odlišných revolúcií (fáz): Februárová revolúcia 1917 a Októbrová revolúcia 1917. Cár Mikuláš II. bol odvolaný a nahradený dočasnou vládou po februárovej revolúcii (odohrala sa v skutočnosti v marci, lebo v Rusku sa používal juliánsky kalendár). Po októbrovej revolúcii (november 1917) boľševici, na ktorých čele bol V. I. Lenin, zvrhli Dočasnú vládu a začali bojovať proti opozícií. Na potlačenie opozície založili aj tajnú políciu Čeka. Z červených gárd postupne vznikla červená armáda. Aby ukončili zapojenie Ruska v prvej svetovej vojne, za cenu veľkých územných ústupkov, podpísalo vedenie boľševikov s Nemeckom a Rakúsko-Uhorskom v marci 1918 Brest-litovskú mierovú zmluvu. Proti vláde boľševikov sa medzitým postavili opozičné sily, vypukla ruská občianska vojna.
Semistika

Semistika je vedný odbor, ktorý sa zaoberá semitskými jazykmi.
Východoeurópska nížina

Východoeurópska nížina (staršie názvy: Ruská nížina, Ruská rovina, Východoeurópska rovina; po rusky "Vostočno-Evropejskaja ravnina") je rozsiahla nížina (rovina) v európskej časti Ruska, v Estónsku, Litve, Lotyšsku, Bielorusku, na Ukrajine a v Poľsku. Ohraničuje ju Biele more a Barentsovo more, Ural, Mugodžary, Kaspické more, Kaukaz, Azovské more
a Čierne more a Karpaty. Rozloha je asi cuk mil. km². Priemerná výška 170 m n. m.. Niektorí autori do Východoeurópskej nížiny zaraďujú aj nížiny Fínska a Švédska až po Škandinávske vrchy.
Nachádzajú sa tu stopy po štvrtohornom zaľadnení. Je pokrytá lesmi, lesostepou aj stepmi. Intenzívne sa využíva pre poľnohospodárstvo. Jej geologický podklad tvorí stará východoeurópska platforma.
Semiti

Semiti boli jazykové a etnické skupiny, ktoré mali svoje pôvodné sídla v Prednej Ázii a najmä v juhozápadnej Ázii.
Meno.
Výraz 'Semiti' bol zavedený do vedeckej literatúry na konci 18. stor. a bol odvodený od vlastného mena Sem, jedného z troch synov Noema, ktorý bol podľa biblickej genealógie otcom väčšiny týchto národov. Ide teda o účelovo vytvorený výraz, ktorý iba umožňuje bližšie zaradenie veľkej skupiny semitských, t. j. afroázijských jazykov.
Delenie.
Semiti sa rozdelili na východnú a západnú vetvu.
K východným Semitom patrili: Akkadi, Babylončania, Asýrčania atď.
K západným Semitom patrili: Hebrejci, Izraeliti, Feničania, Aksumovia, Aramejci, Arabi a i., zo súčasných napr. Amharovia.
Charakteristika.
Pôvod semitských kmeňov sa väčšinou kladie na Arabský polostrov a do Prednej Ázie, prípadne do oblastí juhozápadnej Ázie. Od 3. tis. pred Kr. tu žili Semiti v polokočovných spoločenstvách, oázach a osvojovali si základy poľnohospodárskej a remeselnej výroby. 
Prvými šíriteľmi semitských jazykov boli Feničania, a to už v 2. tis. pred Kr., ďalšími od 2. pol. 1. tis. po Kr. Arabi a ďalšie semitské národy.
Skutok

Skutok je niečo vykonaného, uskutočneného nejakou osobou, čin.
Rusofilstvo

Rusofilstvo je prejav obdivu a úcty k ruskej kultúre a úlohe ruského ľudu v dejinách.
Zložka slovenského politického myslenia v 19. stor. a 20. stor., ktorá u niektorých národniarov prerástla až do cárofilstva. V súčasnosti na Slovensku sa k rusofilstvu hlási napríklad Ján Čarnogurský.
Semitológia

Semitológia alebo semitistika je veda o semitských jazykoch a kultúre národov, hovoriacich týmito jazykmi.
Posvätná slabika

Posvätná slabika je slabika, u ktorej sa verí v jej schopnosť pôsobiť na veci a ľudí vo svete iba prostredníctvom jej vyslovenia (ako v mágii) alebo iného spôsobu jej aktivizácie (napríklad roztáčaním modlitebného mlynčeka, v ktorom je umiestnený text mantry, mocnej slabiky, slova alebo vety). Preto sú súčasťou mantier, magických invokácií, magických nápisov, ochranných talizmanov aj. Bádatel Walter J. Ong je presvedčený, že viera v účinnosť vyslovených slov je v primárne orálnich kultúrach, čiže kultúrach, ktoré nepoznajú písmo, daná událostným charakterom hovorenia ako zvuku: "Skutečnost, že společenství s orální kulturou se běžně a velmi pravděpodobně i všeobecně domnívají, že slova mají magický účinek, zcela zjevně souvisí s tím, že přinejmenším podvědomě vnímají slovo jako slovo nutně mluvené, znící, a tudíž poháněné jistou energií."
Sanskrt a posvätné slabiky v Indii.
V kontexte bráhmanského indického jazyka zvaného sanskrt je teologicky a v tradičnej jazykovede účinnosť mocných slov odôvodňovaná skutočnosťou, že sanskrtské slabiky pri vyslovování zahrnujú celý rozsah úst od krku až po pery (od krčného radu "k", "kh", "g", "gh" a nosové "n", cez radu od zadopatrového "č", predopatrového "t", zubného "t" až po perové hlásky "p, ph, b, bh, m"). Podľa tradičních indických jazykovedcov teda zahrnujú kompletné spektrum možností, čo odpovedá kompletným možnostiam tvorenia. Tie majú byť všetky zachytené v tvoriacej slabike óm (a-u-m). 
Svoju vlastnú tzv. "korennú slabiku" ("bídža mantra") majú napokon všetky tzv. lotosy ("padma" či "kamal"), či tiež tzv. čakry, na sušumne, centrálnom energetickom kanáliku tzv. jemnohmotného ("súkšma") tela v poňatí tantrickej jógy. Takýmto spôsobom telo funguje ako mandala. Jeho prostredníctvom je preto možné ovplivňovať všetko vo vesmíre. Celý svet vrátanie bohov, pútných miest ("pítha"), elementov (zem, oheň, voda, vzduch, éter) atď. je zároveň obsažený v tele, vďaka čomu je možné povahu vesmíru poznať prostredníctvom meditácie a imaginácie, a tak tiež dosiahnúť oslobodenia z pút znovuzrozovania.
Charles Taze Russell

Charles Taze Russell (* 16. február 1852, Pittsburgh, Pensylvánia, USA – † 31. október 1916, Pampa, Texas) bol americký protestantský pastor (neskôr zbavený úradu). Je známy ako zakladateľ náboženskej spoločnosti Svedkovia Jehovovi, ktorú založil v roku 1872 pod názvom Medzinárodná asociácia bádateľov biblie (International Bible Students' Association). Kresťanské cirkvi a ateisti ju často označujú ako sektu.
V roku 1881 založil traktátnu spoločnosť Sionská strážna veža.
Počas svojho života podnikol viaceré misionárske cesty a dokonca jednu cestu okolo sveta, aby zvýšil počet ľudí vo svojej náboženskej spoločnosti.
Jasnovidecký sen

Jasnovidecký sen je sen, ktorý podla skutočnosti, alebo v symboloch zobrazuje snívajúcemu človeku dej práve sa odohrávajúci mimo dosahu jeho zmyslového vnímania.
Raymond Ruyer

Raymond Ruyer (* 1902 - † 1987) bol francúzsky filozof, ktorý sa venoval axiológii.
Prorocký sen

Prorocký sen je sen, ktorý podľa skutočnosti alebo v symboloch zobrazuje snívajúcemu človekovi budúce udalosti.
Slasť

Slasť je pocit blaha vznikajúci uvoľnením psychického napätia po naplnení potreby.
Ruža

Ruža () je rod dvojklíčnolistových rastlín z čeľade ružovitých. Je známych asi 100 druhov, v strednej Európe asi 25. Pratypom všetkých vyšľachtených ruží je ruža šípová ("Rosa canina") s plodmi bohatými na vitamín C. 
Opis.
Je to rod polokrov až nízkych stromčekov s tŕnitými, niekedy aj žľaznatými vetvami. Listy sú nepárnoperovité s palistami. Plodom je šípka. 
Ruža v kultúre.
Ruža ako kvet je symbolom odvodeným z antického mýtu o smrti Adonisa, milenca Afrodity. Z jeho krvi vyrástli prvé červené ruže. Stali sa symbolom znovuzrodenia a lásky, ktorá zvíťazila nad smrťou. Aj farby ruží majú svoju symboliku. Farbou darovaných ruží ľudia prezrádzajú svoju emóciu. Červené ruže symbolizujú lásku, vášeň. Oranžové symbolizujú túžbu, žlté žiarlivosť, ružové radosť a šťastie. Biele ruže sú znakom nevinnosti, pravdy a čistoty.
Ruža je symbolom rosekruciánov.
Slavianofilstvo

Slavianofilstvo je koncepcia, podľa ktorej pravoslávie, občinový spôsob života, pokora ruského ľudu, neexistencia triedneho rozvrstvenia, sociálnych protirečení a triedneho boja tvoria osobitosť ruských dejín. Základom spoločenského života je náboženstvo ľudu, určujúce charakter jeho myslenia. Iba národy, ktoré vyznávajú pravoslávie môžu dosiahnuť pokrok.
Zakladateľmi slavianofilstva boli Ivan Vasilievič Kirejevskij a Alexej Stepanovič Chomiakov.
Idey slavianofilstva boli prvýkrát literárne vyjadrené v roku 1839, rozvíjali sa v 40.-50. rokoch 19. storočia.
Idey slavianofilstva prevzal panslavizmus a pooktóbrová ruská emigrácia.
Smaragd

Smaragd je priehľadná sýtozelená drahokamová odroda berylu, chemicky kremičitan berylnato-hlinitý (hlinitokremičitan berylnatý). Za svoju sýtozelenú farbu vďačí obsahu Cr v štruktúre. Najznámejšie lokality vysokocenených smaragdov sú v Kolumbii - Muso a Chivor, kde už starí Inkovia získavali kvalitné kusy pre svoje potreby. Ďalšie historické lokality boli v Egypte. V súčasnosti sa smaragdy ťažia aj v Brazílii, na Urale v okolí riečky Tokovaja. Vyskytujú sa aj v Nórsku a v susednom Rakúsku na lokalite Habachtal.
Ruženín

Ruženín je "ružová", ružovočervená, jemnoružová priesvitná alebo priehľadná drahokamová odroda kremeňa. Patrí medzi jeho fanerokryštalické (jasnokryštalické) odrody. 
Len veľmi zriedkavo tvorí kryštály, oveľa častejšie sa vyskytuje v podobe celistvých agregátov. Ak sa kryštály predsa len nájdu (jediné známe sa našli v Brazílii), zriedkakedy presiahnu dĺžku 1 cm. Po prvýkrát boli kryštály ruženínu nájdené v roku 1959 pri Pedra Azul a Governador Valaders v Minas Gerais v Brazílii.
Charakteristika.
Ružové sfarbenie spôsobuje prímes titánu, jeho mliečny vzhľad možno pripísať ihličkovými uzavreninami rutilu. Je veľmi obľúbený pre svoju ružovú farbu. Brúsi sa do kabošonov. Vhodne vybrúsené ruženíny majú "asterizmus" – obraz hviezdice, aj keď je menej výrazný ako asterizmus iných drahokamov, napríklad zafírov. Len občas sa ruženín fazetuje. Už od staroveku sú známe ozdobné predmety z ruženínu. V súčasnosti sa používa ako „liečivé kryštály“. Ruženín tiež bledne na svetle.
Výskyt.
Najkvalitnejšia surovina pochádza z Madagaskaru (Ambositra) a z Brazílie. Jej bloky sú často desiatky kilogramov ťažké. Ďalšie náleziská sú v Namíbii, Keni, Mozambiku, vo Švédsku, Škótsku, Španielsku, USA (Kalifornia, Maine) a na území bývalého Sovietskeho zväzu. Ruženín sa našiel aj na Morave v pegmatitoch Dolných Borov pri Písku.
Slavistika

Slavistika je veda o Slovanoch, slovanstve, slovanských jazykoch a slovanských literatúrach, prípadne slovanskej kultúre a dejinách. Je to vlastne porovnávacie štúdium v rámci slovanských národov. V užšom zmysle sa pod slavistikou chápu len filologické disciplíny a etnológia. K slavistike sa niekedy rátajú aj disciplíny ako bielorusistika, bohemistika, bulharistika, rusistika, slovakistika. Slavistika skúma okrem dnes používaných jazykov aj vymreté slovanské jazyky, ako staroslovienčinu, cirkevnú slovančinu, severnú slovinčinu a polabčinu. Slavistika ako veda vznikla koncom 18 a začiatkom 19. storočia a bola prirodzeným dôsledkom kultúrneho a národného znovuzrodenia slovanských národov a snahou o rozvíjanie ideológie panslavizmu.
Vývoj.
Vývoj slavistiky môžeme rozdeliť do troch období:
Do 1876 sa slavisti sústredil na dokumentovanie, tlač a štúdium pamiatok slovanskej písomnosti, na históriu vzniku slovanských národov, rozvíjanie národných jazykov a literatúr. V tomto období vznikli moderné slovníky a gramatiky väčšiny slovanských jazykov. 
Ďalšie obdobie (obdobie do 1. svetovej vojny) bolo charakteristické rýchlym rozvojom slavistiky v oblasti lingvistiky a filológie, ktoré sa rozvíjali mimo samotných slovanských krajín, okolo Augusta Schleichera a Augusta Leskiena na Univerzite v Leipzigu. 
Po 2. svetovej vojne sa v lingvistike najviac rozvíjala dialektológia, slavistika sa naďalej rozvíjala predovšetkým v krajinách slovanských, slavistické centrá boli však založené aj na rôznych svetových univerzitách. 
Prvý svetový slavistický kongres sa konal v Prahe v roku 1929 a odvtedy sa koná každých 5 rokov až dodnes, vždy v slovanských krajinách.
Slavistická jazykoveda.
K jazykovedným otázkam slavistiky patria lingvistické disciplíny ako fonetika, fonológia, morfológia, syntax, sémantika, pragmatika, etymológia, dialektológia, historická lingvistika a sociolingvistika. Slavistická jazykoveda slúži pre historicko-jazykovedné, geografické a kultúrne štúdium slovanských národov. 
Literárnovedná slavistika.
Zaoberá sa literatúrou slovanských národov. Jej súčasti tvoria literárna história, teória literatúry, interpretácia umeleckého textu a literárna kritika. Literárna veda skúma tvorbu v určitom historickom období alebo u určitého autora. 
Slovanské literárne vedy majú skupine literárnovedných teoretických disciplín dôležité miesto (príkladom je ruský formalizmus, štrukturalizmus, postštrukturalizmus).
Slovanské kultúrne štúdiá.
Interdisciplinárne štúdiá mapujú kultúrne aspekty literárnej vedy, jazykovedy, etnológie, filozofie, teológie, psychológie a sociológie.
Filozofický smer

Filozofický smer je jednota čŕt tvorby filozofických významových útvarov relatívne ohraničenej
skupiny filozofov.
Rybár

Rybár môže byť:
Literárny smer

Literárny smer je časovo a miestne vymedzená a dynamicky sa vyvíjajúca jednota
ideovoumeleckych čřt tvorby relativne ohraničenej skupiny autorov, napr.
unanimizmus.
Rybárstvo

Rybárstvo je činnosť založená na intenzívnom využívaní prirodzených alebo zámerným chovom a ochranou vytvorených zásob vodných organizmov, najmä rýb.
Rozlišuje sa rybárstvo morské a sladkovodné.
Iné projekty.
Sled

Sled môže byť:
SLED môže byť:
Pedagogický smer

Pedagogický smer je ucelený súbor názorov na výchovu a koncepciu výchovy, ktorý vzniká v priebehu historického a kultúrneho vývoja ľudskej spoločnosti pod vplyvom
zmien politických, sociálnych a hospodárskych podmienok. S novými filozofickými prístupmi a rozvojom vedy dochádza k dialógu, resp. ku kritike existujúcich pedagogických názorov a výchovnej reality. V novo vznikajúcich smeroch sa postupne otvárajú nové pedagogické problémy, menia sa prístupy k riešeniu a interpretácii výchovných a vzdelávacích otázok.
Akademický senát

Akademický senát je zbor zástupcov vysokej školy ako Akademický senát univerzity alebo fakulty (súčasť vysokej školy) Akademický senát fakulty, ktorý tvorí aj volí akademická obec vysokej školy alebo fakulty. V akademickom senáte sú v určitom pomere zastúpení učitelia a vedeckí pracovníci, študenti prípadne aj ďalší zamestnanci vysokej školy, ak tak určí štatút vysokej školy. 
Ako orgán akademickej samosprávy má významné práva, vymedzené legislatívne. Verejné vysoké školy riadi Zákon o vysokých školách, ktorý napríklad určuje, že senát verejnej vysokej školy má najmenej 15 členov, z toho najmenej jednu tretinu tvoria študenti. Medzi ďalšie dôležité kompetencie senátu patrí:
Slivovica

Slivovica (klasická slivovica) je destilát vyrobený zo zrelých sliviek kvasením, destiláciou a úpravou vodou. Klasická slivovica je ušľachtilý destilát, vyrobený zložitým postupom s rôznymi výsledkami. Má výraznú ovocnú vôňu a chuť s buketom kôstok.
Pod označením "Slivovica" sa predáva aj alkohol vyrobený miešaním liehu a aromatických prísad (kulérov). Takto vyrobený alkohol však nemá právo používať názov „slivovica“.
Slivka.
Slivka zahŕňa širokú škálu druhov a odrôd. Plod slivky patrí medzi kôstkovice. Na výrobu slivovice sa používa hlavne Slivka domáca ("Prunus domestica"), regionálne vyrábané slivovice sú vyrábané zo špecifických odrôd (bystrická, cecíčka...), ale je možné použiť aj iné druhy sliviek podľa žiadanej chuti (mirabelky, ringloty, durancie). Vo veľkovýrobe sa používajú slivky z dovozu, kvôli vyššej cukornatosti a prijateľnejšej cene. Domáce slivky sa spracúvajú na džemy a lekvár. Domáce slivky používajú hlavne malospracovatelia.
Technológia.
Technológia spočíva zo štyroch výrobných fáz – spracovanie a zber ovocia, kvasenie (fermentácia), destilácia (hov.: pálenie) a zrenie. Kvasením pomocou kvasiniek dochádza k rozkladu skvasiteľných cukrov cukru na alkohol a oxid uhličitý. Z prekvasenej suroviny sa destiláciou oddelí lieh a aromatické látky. Tento technologický postup sa používa na prípravu všetkých pravých ovocných destilátov. 
Okrem Slovenska a Česka sa vyrába slivovica v Rakúsku, a v oblasti bývalej Juhoslávie.
Sliznica

Sliznica (, ) je výstelka endodermálneho pôvodu. Sliznica je tvorená väzivom a epitelom resp. svalovým tkanivom. Sliznica pokrýva vnútorné priestory orgánov a taktiež aj vonkajšie priestory dutín. Chráni organizmus pred škodlivými vplyvmi prostredia (patogény - baktérie, vírusy či prvoky či toxické látky). Taktiež sa uplatňuje pri absorpcií. V sliznici sa nachádza množstvo exokrinných žliaz, ktorých vývody ústia na povrch sliznice. Sliznica je preto vlhká. Častým produktom sliznice je hlien alebo mukus (angl. mucus), ktorý okrem zabránenia vysychania pôsobí antimikrobionálne. Sliznica je tiež zodpovedná za vylučovanie enzýmov a kyselín (tráviaci systém). Sliznica je zvyčajne ružová, pretože je bohato zásobená vlásočnicami.
Sliznicu môžeme nájsť napr. v tráviacej sústave (ústna dutina, pažerák, žalúdok, tenké črevo, hrubé črevo a análny otvor), v rozmnožovacích sústavach (pošva, maternica a penis), v močovej sústave (močovod, močový mechúr) alebo v dýchacej sústave (nosová dutina, priedušky), kde je navyše pokrytá riasinkovým epitelom (nosová dutina).
Sociologický smer

Sociologický smer je jednota čřt tvorby sociologických významových útvarov relatívne ohraničenej skupiny sociológov.
Léopold Sédar Senghor

Léopold Sédar Senghor (* 9. október 1906, Joal-Fadiouth, Senegal – † 20. december 2001, Paríž, Francúzsko) bol senegalský filozof, básnik, zakladateľ hnutia négritude, prvý senegalský prezident a prvý africký člen Francúzskej akadémie. Jacques Chirac povedal po jeho smrti: „V jeho osobe poézia stratila majstra, Senegal štátnika, Afrika vizionára a Francúzsko priateľa“ .
Smer (estetika)

Smer (estetika) je dôležitý preto, lebo estetický priestor nie je ani homgénný ani izotropný, t. j. nemá rovnaké vlastnosti vo všetkých smeroch. Pohyby vľavo, vpravo, hore, dolu… sú silno emotívne zafarbené. Smer hrá dôležitú úlohu nielen pri pohybe (tanci), lež aj pri percepcii akéhokoľvek umeleckého diela v jeho celkovej dynamike.
Rytmus

Rytmus (gr. rhytmos – tok, prúd) môže byť:
Smer (matematika)

Smer (matematika) je množina všetkých priamok rovnobežných s danou priamkou.
Sentiment

Sentiment je citový vzťah, zložený cit, ktorý sa sústreďuje na jediný predmet; mocne
citovo zafarbený postoj.
Sloboda

Sloboda je neprítomnosť donucovania: nemusenie robiť to, čo sa nechce, z čoho však nevyplýva smieť robiť, čo sa chce; preto sa pojem slobody odlišuje od pojmu svojvôle. Pojem slobody je veľmi mnohoznačný, čo sa zneuživa na ideologickú manipuláciu; preto sa pri vyjadrovaní pojmu slobody obzvlášť odporúča indexovanie.
Sloboda je jedna zo základných spoločenských hodnôt.
Geografický smer v sociológii

Geografický smer v sociológii je geografický determinizmus, teda smer sociológie, ktorý kladie vývoj spoločnosti do priamej závislosti od geografických podmienok (podnebia, pôdy, rieka a pod.) čiže geografického prostredia.
Somnus

Somnus môže byť:
Sentimentalita

Sentimentalita (lat.) je prílišná citovosť, citlivosť; citlivuškárstvo, precitlivenosť, sentimentálnosť.
Sloboda myslenia

Sloboda myslenia je sloboda limitovaná iba vlastným svedomím; zakladá sa na nej sloboda prejavu.
Smernica

Smernica môže byť:
Sa

sa môže byť:
s.a. môže byť:
sA môže byť:
Sa
SA
Sonéma

Sonéma je tonéma - základný prvok hudby, ktorý sám osebe nemá význam, je to iba tón. Iba kombináciou tónov (soném) možno vytvoriť hudbu. Kombináciou soném dostávame hudobnú vetu, melodickú frázu.
Sentimentalizmus

Sentimentalizmus alebo preromantizmus bol umelecký prúd v druhej polovici 18. storočia a na začiatku 19. storočia, ktorého hlavným znakom bolo zdôrazňovanie citového vzťahu ku skutočnosti. Vznikol ako reakcia na klasicizmus, staval sa proti racionalizmu, prísne normovaným pravidlám a napodobňovaniu antických vzorov. Charakteristické pre sentimentalizmus bolo zameranie sa na city, vzťah k prírode, idylickosť. V literatúre začali vznikať prvé pokusy o zachytávanie výtvorov ľudovej slovesnosti a používanie ich podnetov v literatúre, rovnako sa začali rozvíjať aj „nižšie“ žánre (sem patrili napr. prozaické alebo satirické diela. Napriek tomu bola forma diel stále zväčša klasicistická, takže dochádzalo k častému napätiu medzi obsahom a formou. Medzi autorov sentimentalizmu patril napr. Johann Wolfgang von Goethe, zo slovenských autorov napr. Karol Kuzmány, Samuel Godra, Anton Ottmayer a pod.
Politická sloboda

Politická sloboda je možnosť človeka realizovať svoje zámery a dosahovať vytýčené ciele v rámci spoločnosti. Predstavy o politickej slobode sa často používajú propagandisticky: sloboda sa často vyzdvihuje ako súčasť kapitalistickej ekonomiky a jej neprítomnosť sa vyzdvihuje ako črta režimov označovaných ako totalitné alebo komunistické (porov. an.).
Carl Friedrich Freiherr von Weizsäcker: je ohrozovaná ani nie tak jej odporcami, ako skôr nami samými, jej užívateľmi, a to vlastnou neschopnosťou správne ju užívať.
Sonograf

Sonograf (lat.) je prístroj na menenie zvuku hovoru, reči na písmo.
Senzácia

Senzácia je silný a nepredvídaný dojem, väčšinou kolektívny.
Smiech

Smiech je reakcia na vtip, na komickú situáciu, na šteklenie, prejavujúca sa motorickými (mimika, gestá), fyziologickými a zmyslovými zložkami; rýchly, bezprostredný prejav emocionality; spúšťací mechanizmus úzko súvisí s hodnotami jedinca, prípadne s patologickými javmi.
Senzibilný

Senzibilný je taký, ktorý možno postihovať zmyslami. Opak inteligibilného.
Smilstvo

Smilstvo (, grec. „πορνεία [por·nei′a]) je širší pojem zahŕňajúci rôzne sexuálne praktiky idúce proti morálke. Krátky slovník slovenského jazyka ho popisuje ako pohlavnú neviazanosť a Slovník slovenského jazyka z roku 1964 ho definuje ako nezriadené pohlavné obcovanie s druhým pohlavím. Synonymický slovník slovenčiny z roku 2004 ako synonymá smilstva uvádza napríklad „nemravnosť“, „perverznosť“ alebo „zvrátenosť“. Smilstvom sa zvykne označovať napríklad cudzoložstvo (manželská nevera) alebo pohlavný styk mimo manželstva medzi osobami, z ktorých ani jedna nie je v žiadnom manželskom zväzku.
Pojem násilné smilstvo, ktorý doteraz pretrváva v niektorých zákonníkoch a medzinárodných dohodách, je skoršie používaný termín pre znásilnenie, jeho význam však nie je totožný, lebo na rozdiel od moderného termínu sa nevzťahuje na znásilnenie manželky.
Cnosťou stojacou proti smilstvu je cudnosť ().
Náboženstvo a smilstvo.
Kresťanstvo, islam, judaizmus a aj iné náboženstvá ho považujú za hriech a neresť.
Kresťanstvo.
Podľa Katechizmu katolíckej cirkvi je šiestym Božím prikázaním „nezosmilníš“ a podobný termín je použitý v Roháčkovom preklade Biblie z prvej polovice 20. storočia. Novšie preklady Biblie, ako napríklad ekumenický alebo evanjelický preklad, používajú už termín „nescudzoložíš“, ktorý je špecifickejší. Smilstvo sa taktiež objavuje vo výpočte siedmich hlavných hriechov. Tu má tento hriech význam odpovedajúci hlavne neovládateľnej žiadostivosti a zvrhlosti. Pôvodne označovalo akúkoľvek premrštenú túžbu po sexuálnom uspokojení, v súčasnosti je ale vnímaný len ako úmyselné vyvolávanie tejto túžby či jej realizáciu. Dante Alighieri popísal žiadostivosť ako „prílišnú lásku k iným“.
Andrej Dmitrijevič Sacharov

Andrej Dmitrijevič Sacharov (po rusky "Андре́й Дми́триевич Са́харов") (* 21. máj 1921, Moskva – † 14. december 1989, Moskva) bol sovietsky fyzik ruského pôvodu, spolutvorca sovietskej vodíkovej bomby, disident a významný ľudskoprávny aktivista v Sovietskom zväze.
Životopis.
Pochádzal z rodiny učiteľa fyziky. Rodičia ho do 7. triedy vzdelávali doma.
Po skončení strednej školy v roku 1938 nastúpil na štúdium fyziky na Fyzikálnej fakulte Moskovskej štátnej univerzity M. V. Lomonosova. Po napadnutí Sovietskeho zväzu v roku 1941 sa pokúsil prestúpiť na vojenskú akadémiu. Nebol však prijatý zo zdravotných dôvodov. V roku 1941 bol evakuovaný do mesta Ašchabad v Turkménsku. Školu ukončil s vyznamenaním v roku 1942. Po skončení školy pracoval vo vojenskom výskumnom ústave v Ulianovsku, kde sa podieľal na zdokonaľovaní tankovej munície. V roku 1944 nastúpil na ašpirantúru na Fyzikálny ústav Akadémie vied k I. J. Tammovi. V roku 1947 obhájil kandidátsku prácu. Následne bol na základe odporúčania akademika Tamma prijatý na Moskovský energetický ústav.
Zaoberal sa problematikou termonukleárnych reakcií. Za svoje vedecké úspechy bol 3x vyznamenaný vysokými štátnymi vyznamenaniami Hrdina Socialistickej práce (1954, 1956, 1962), Stalinovou (1952) a Leninovou cenou (1957).
Spolu s manželkou J. Bonnerovou bol perzekvovaný za angažovanosť v boji za dodržiavanie ľudských práv v Sovietskom zväze. Boli mu odobrané všetky sovietske vyznamenania a ocenenia, v rokoch 19801986 bol vysťahovaný z Moskvy a žil vo vyhnanstve. 
V roku 1975 mu bola udelená Nobelova cena za mier. Na jeho počesť sa každoročne udeľuje Sacharovova cena za slobodné myslenie.
Sopor

Sopor je druhý stupeň kvantitatívnej poruchy (tzv. zastretého) vedomia, ťažší než somnolencia, ľahší než kóma. Pacient je v hlbokom spánku, z ktorého je ho možné prebudiť len na krátky čas intenzívnym podnetom (zväčša bolestivým). Priamy kontakt sa s ním nedá nadviazať, reaguje len otvorením očí, gestom, mimikou, krátkou nesúvislou slovnou reakciou.
Nelly Sachsová

Nelly Sachsová, vlastným menom Leonie Sachsová (* 10. december 1891, Berlín, Nemecko – † 12. máj 1970, Štokholm, Švédsko) bola nemecká prozaička ("Legendy a poviedky"), poetka ("V príbytkoch smrti") a prekladateľka židovského pôvodu.
Životopis.
V roku 1940 po intervencii dlhoročnej priateľky Selmy Lagerlöfovej a s pomocou člena švédskej kráľovskej rodiny v poslednej chvíli spolu s matkou utiekli z nacistického Nemecka do Švédska.
Preslávila sa sugestívnou básňou "O die Schornsteine" (Ó komíny) zo zbierky "In den Wohnungen des Todes": 
V roku 1966 jej bola spolu s Š. J. Agnonom udelená Nobelova cena za literatúru. Na jej počesť udeľuje nemecké mesto Dortmund každé dva roky literárnu Cenu Nelly Sachsovej (napr. v roku 1987 sa jej nositeľom stal Milan Kundera).
Sorabistika

Sorabistika je veda o jazyku a literatúre, kultúre a histórii Lužických Srbov.
Sacrificium intellectus

Sacrificium intellectus (lat. "obeta rozumu") je obetovanie rozumu, zrieknutie sa vlastného myslenia.
Senzualista

Senzualista môže byť:
Grafton Elliot Smith

Sir Grafton Elliot Smith (* 15. august 1871, Grafton – † 1. január 1937, Broadstairs) bol austrálsko-britský antropológ, pôvodom z Austrálie, zakladateľ difuzionizmu.
Haploidná sada

Haploidná sada je počet chromozómov charakteristických pre pohlavné bunky jednotlivca.
Sorit

Sorit (z gr. "soros" = hromada) je reťaz sylogizmov, v ktorej záver predchádzajúceho sylogizmu je jednou z premís nasledujúceho sylogizmu, pričom sa jedna z premís nevyjadruje explicitne.
Sorites

Sorites (lat.) je gr. soreites - zreťazený sylogizmus, v ktorom záver predchádzajúcich premís je jednou z premís nasledujúceho sylogizmu.
George Smoot

George Fitzgerald Smoot (* 20. február 1945, Yukon, Florida, USA) je americký astrofyzik, nositeľ Nobelovej ceny za fyziku za rok 2006.
Žije v Berkeley v Kalifornii, kde pracuje ako profesor fyziky na univerzite. 
V roku 2003 mu bola udelená Medaila Alberta Einsteina.
Sadizmus (medicína)

Sadizmus je forma sadomasochizmu, ktorá spočíva v ukájaní pohlavného pudu telesným alebo psychickým týraním sexuálneho partnera; od slovnej agresie cez štípanie, hryzenie, zraňovanie, bitie, škrtenie až k vražde.
Septilión

Septilión je:
Soter (pápež)

Soter alebo Sotér, latinsky "Soterius", (*? Fondi, Taliansko - † okolo 174/175, Rím, Taliansko) bol v rokoch 165-174/175) 12. pápežom. Bol Ital z Kampánie. Udalosťou veľkého významu, ktorá sa stala v Ríme za Soterovej vlády, bolo zavedenie Veľkej noci ako každoročného sviatku. Sviatok má 22. apríla.
Serafín

Serafín môže byť:
Sloboda vôle

Sloboda vôle je schopnosť človeka samostatne určovať svoje činy, konať podľa vlastného uváženia, za základe vlastného rozhodnutia. Z etického hľadiska je to schopnosť človeka pri uskutočňovaní činu uskutočňovať aj morálnu voľbu medzi dobrom a zlom, mravným a nemravným. Človek, keďže táto voľba závisí od neho, má aj morálnu zodpovednosť, jeho činy sa kvalifikujú alebo ako zásluha, alebo ako vina.
Z pohľadu indeterminizmu sloboda vôle nezávisí od vonkajších príčin, pretože zdroj aktivity človeka a jeho schopnosti voliť činy spočíva vo vôli ako takej, ktorá je protikladná nevyhnutnosti.
Safíjovci

Safíjovci alebo Safíjovská dynastia bola jednou z najvýznamnejších vládnucich dynastií Iránu v rokoch 1501 až 1736. Dynastia Safíjovcov mala svoj pôvod v Safíjovskom ráde sufizmu, ktorý bol založený v meste Ardabil v iránskom Azerbajdžane. Bola to iránska dynastia kurdského pôvodu, ale počas ich vlády sa uzavreli manželstvá s turkmenskými, gruzínskymi a pontskými gréckymi hodnostármi.
Safíjovci zo svojej základne v Ardabile nadviazali kontrolu nad časťami Veľkého Iránu a znovu potvrdili iránsku identitu regiónu, čím sa stali prvou rodnou dynastiou od vzniku Sasanskej ríše, ktorá založila národný štát oficiálne známy ako Irán. 
Napriek ich zániku v roku 1736 bolo dedičstvom, ktoré zanechali, oživenie Iránu ako ekonomickej pevnosti medzi Východom a Západom, vytvorenie efektívneho štátu a byrokracie založenej na „kontrolách a vyváženiach“, ich architektonických inováciách a patronácii za pekné umenie.