Giovanni Antonio Scopoli

Giovanni Antonio Scopoli (známy aj ako Prof. Dr. Ioannes Antonius Scopoli, Johannes Antonius Scopoli, ale aj Ján Anton Skopoli, * 3. jún 1723, Cavalese, Taliansko† 8. máj 1788, Pavia) bol taliansko-rakúsky prírodovedec svetového mena, univerzitný profesor, geológ, chemik, botanik, mykológ, lekár a entomológ – prevažne lepidopterológ, ktorý má obrovský význam pre svetovú, ale i slovenskú vedu a entomológiu.
Životopis.
Narodil sa v Cavalese v južnom Tirolsku v roku 1723 ako syn právnika. Po skončení základného vzdelania študoval na univerzitách v Tridente a neskôr medicínu v rakúskom Innsbrucku, kde získal lekársky diplom. Po skončení medicíny pôsobil od roku 1743 ako lekár v Tridente a v Benátkach. Dva roky pracoval ako osobný tajomník grófa Seckana. Neskôr pôsobil ako banský lekár a profesor chémie a hutníctva na banskej škole v Idrii v Slovinsku, kde bol menovaný lekárom ortuťových baní. Tu strávil skoro šesťnásť rokov. V roku 1761 publikoval svoju prácu: "De Hydroargyro Idriensi Tentamina" o príznakoch otravy ortuťou medzi baníkmi. Vo voľnom čase sa venoval štúdiu miestnej prírody, histórie a entomológii. Od roku 1769 pôsobil ako profesor mineralógie, chémie a hutníctva na Baníckej akadémii v Banskej Štiavnici. Na fakulte prednášal lesnícku botaniku a zoológiu a robil botanický, geologický a faunistický výskum, prevažne na území stredného Slovenska. Tu mohol naplno rozvinúť svoj vedecký záujem a uplatnil svoje všestranné schopnosti i v rámci entomológie. Významne rozvinul všetky prednášané vedecké odbory. Počas svojho pôsobenia v Banskej Štiavnici sa Scopoli významne zaslúžil o prírodovedný prieskum územia Slovenska. Ako vedec svetového mena písal si s ruským vedcom Lomonosovom. Písal latinsky a nemecky. Je autorom prvej uhorskej kryštalografie. Scopoli, ako autor 22 vedeckých prác, vydal roku 1772 v Banskej Štiavnici významné, po latinsky písané dielo "„Základy systematickej a praktickej mineralógie“", ktoré preložili i do nemčiny. V diele "„Rok prírody“" opísal faunu a flóru v okolí Banskej Štiavnice už podľa systému švédskeho prírodovedca Karola von Linného, s ktorým bol v osobnom styku. Jeho prednášky, spisy a nákresy sa dostali až do Švédska, Dánska, Saska a Ruska. V roku 1777 prišiel na univerzitu v Pávii, kde v roku 1788 aj zomrel. 
Na jeho počesť je jeho menom pomenovaný alkaloid Scopolamin/Skopolamín.
Entomologické aktivity.
Okrem týchto svojich, vyššie spomínaných aktivít, je považovaný za významného entomológa. Počas pobytu v Slovinsku napísal svoju veľmi známu a významnú prácu entomologického zamerania: "„Entomologica Carniolica“". Ako svojmu koníčku sa Giovanni Antonio Scopoli venoval aj zberu rastlín a prírodnín, hlavne hmyzu v Alpách. Počas svojho života opísal viacero rodov, druhov a poddruhov hmyzu, napr.: "Ascalaphus (= Libelloides) macaronius" Scopoli, 1763, "Bombus argillaceus" Scopoli, 1763, "Phlebotomus papatasi" Scopoli, 1786, "Thalera fimbrialis" Scopoli, 1763, "Catocala fulminea" Scopoli, 1763, "Anthaxia hungarica" Scopoli, 1772, "Zygaena carniolica" Scopoli, 1763 a pod.
Z rodov hmyzu opísal napr. rod "Battus" Scopoli, 1777. 
Na jeho počesť je viacero druhov a poddruhov hmyzu pomenovaných jeho menom, napr. "Cerambyx scopoli" Fuessly, 1775, "Dorcadion scopoli" (Herbst, 1784). a iné. 
Jeho zbierka hmyzu bola pravdepodobne asi okolo roku 1766 pri stroskotaní lode (event. pri požiari lode) zničená.
Mykologické aktivity.
Vo štvrtom zväzku diela "Rok prírody" venoval pozornosť aj mykoflóre: jednu z kapitol zasvätil 23 druhom húb z okolia Banskej Štiavnice. Štandardnou autorskou skratkou, ktorá sa využíva pri citáciách botanických názvov vytvorených a publikovaných zo strany tohto autora, je "Scop.". Vedecky opísal spolu až 743 druhov rastlín a húb, vrátane muchotrávky cisárskej (Amanita caesarea) a lakovky obyčajnej (Laccaria laccata). Na jeho počesť boli prívlastkom "scopolii", resp. "scopolianum" priamo pomenované 4 druhy húb a nepriamo (prostredníctvom rastlinného rodu skopólia (scopolia) nesúceho jeho meno) ďalšie 3 druhy s prívlastkami "scopoliae" a "scopolina".