Podprahové vnímanie

Podprahové vnímanie je vnem, ktorý je podaný pod limitom uvedomelého zmyslového vnímania. Vnímajúca osoba vníma vnem, ale v danom okamihu si ho neuvedomí. Podprahové vnímanie sa považuje za druh nevedomého vnímania.
Podprahové vnímanie je možné spracovať iba cez elektromagnetický či mechanický signál – svetlo a zvuk. 
Nedávne štúdie dokazujú, že podprahové vnímanie môže ovplyvňovať budúce správanie osoby.
Podprahový signál.
Podprahový signál je signál osobe, ktorý je pod limitom (pod prahom) jej vnímania, takže signál daná osoba síce zaregistruje, ale obsah signálu jej prejde bez uvedomenia priamo do podvedomia. Príkladom je obrázok, ktorý osoba vidí príliš krátku dobu na to, aby si prostredníctvom zraku dokázala uvedomiť, že niečo sa na danom obraze zmenilo.
Táto technológia sa využíva v reklame a propagácii, ale pokladá sa za ilegálnu a neetickú. Je tiež často spájaná s množstvom konšpiračných teórií.
Využitie podprahových signálov.
Použitie podprahových signálov vychádza z predpokladu, že je možné využiť ich na: 
História niekoľkých odhalených podprahových manipulácií.
Príklady zneužívania a manipulatívneho využívania podprahovej informácie zo strany iných:
Príklad pokusu o pozitívne ovplyvňovanie ľudskej psychiky zo strany iných:
Dobrovoľné a vedomé preprogramovávanie častí svojej vlastnej mysle.
Jiří Kolumberský vytvoril prístroj na dobrovoľné a vedomé preprogramovávanie tých častí svojej vlastnej mysle, ktorú inak nedokážeme podľa svojich predstáv ovplyvňovať.
Výskumy.
Na overenie účinnosti podprahových informácií sa uskutočnilo viacero pokusov. Výsledky niektorých potvrdzovali účinnosť tejto metódy ovplyvňovania ľudského podvedomia a správania, no tieto neboli nikdy prevedené vedecky presne.
Uskutočnil sa však aj pokus, ktorý poprel účinnosť podprahových signálov. Uskutočnila ho spoločnosť Jay Eskenazi a Anthony Greenwald. Skúmal účinnosť magetofónových nahrávok, ktoré mali zvyšovať schopnosť zapamätávania (s podprahovým signálom „Tvoja pamäť sa zo dňa na deň zlepšuje.“) a tiež zvyšujúcich sebavedomie (s podprahovou správou „Mám veľké sebavedomie!“). Na základe inzerátov vybratým dobrovoľníkom vymenili v 50 % pásky. Podľa výsledkov pokusu, tieto motivačné pásky nemali vplyv na zlepšenie schopností užívateľov, no predsa, zistil sa u nich placebo-efekt.
V roku 1990 sa uskutočnil súdny proces s členmi skupiny Judas Priest rock. Do svojej nahrávky umiestnili podprahový signál s výzvou "Urob to!" a na základe toho boli obvinení, že dvaja ich fanúšikovia Ray Belknap a James Vance údajne pod vplyvom ich nahrávky uskutočnili samovraždu. Na základe spomenutých výskumov sudca Jerry Carr Whitehead oslobodil od obvinenia skupinu s odôvodnením, že "Veda nenašla dôkaz, že by podprahové informácie boli schopné ovplyvňovať konanie, obzvlášť v tak vážnom prípade. Tragédiu spôsobili iné okolnosti".
Existujú však aj iné výsledky. Vedci z Holandskej univezity v meste Nijmeng uskutočnili pokus so 60 dobrovoľníkmi. Rozdelili ich na dve skupiny a požiadali ich, aby sledovali obrazovku, pričom jedna skupina vnímala obraz, kde sa po dobu 23 milisekund objavoval nápis Lipton Ice, druhá nezmyselný nápis NIpeic Tol. Potom obe skupiny dostali občerstvenie a mohli si vybrať medzi minerálkou a nápojom Lipton Ice. Skupina, ktorá sledovala nápis Lipton Ice siahala skôr po tomto nápoji, kým druhá väčšinou po minerálke. Nebol to však presvedčivý dôkaz, preto vedci uskutočnili ďalší pokus: Nechali 100 ľudí zjesť ostré jedlo, potom opäť premietali podprahové nápisy a po skončení si 80 % tých, ktorí pocítili smäd, vybrali Lipton Ice. Hoci pokus potvrdil predpoklad, že podprahové správy menia správanie sa prijímateľa týchto správ, vznikajú v tomto prípade i ďalšie otázky, napr., či po zjedení ostrých jedál nestúpa túžba po sladkom nápoji.
Seriózna lekárska veda nepopiera, že podprahové vnímanie existuje, no patrí do kapitoly málo prebádaných javov. Skutočnosť, že podprahové vnímanie ovplyvňuje naše reakcie, potvrzuje experiment, ktorý uskutočnil pražský neurológ Josef Faber: na obrazovke medzi zábermi premietal divákom slušné, ale tiež mimoriadne urážajúce oslovenia. Impulzy boli zmyslovo nepostrehnuteľné, a predsa diváci reagovali na neutrálne oslovenia pokojne a urážajúce slová u nich vyvolali neurovegetatívnu odpoveď (napr. zvýšený pulz).
I keď výskumy zatiaľ nespochybniteľne nepreukázali predpokladaný vplyv podprahových signálov na ľudské podvedomie, upriamili pozornosť na výskum týkajúci sa reklamy. Jonathan Freedman a David Sears na základe pokusov poukázal na mimoriadny vplyv nie podprahovej, ale skrytej reklamy, ktorá pôsobí predovšetkým na deti a v prípadoch, keď reklamu neočakávame.
Údajný princíp podprahového ovplyvňovania.
Ľudský mozog so svojou obmedzenou kapacitou dokáže prijať len obmedzené množstvo informácií. Vedomie môže byť informáciami zahltené a v tej chvíli sa k slovu dostáva podvedomie, cez ktoré je možné menej kontrolovane s ľuďmi manipulovať.