Myers-Briggs Type Indicator

Myers-Briggs Type Indicator (skr. MBTI, prekladá sa ako indikátor druhov osobnosti (podľa) Myersovej a Briggsovej alebo typový indikátor (podľa) Myersovej a Briggsovej) je introspektívny test osobnosti navrhnutý na určenie osobných psychologických preferencií vo vnímaní sveta a tvorbe rozhodnutí. Výsledkom testu je štvorpísmenový osobnostný typ ako "INFJ" alebo "ENTP", ktorý poukazuje na hlavnú osobnostnú dvojicu vlastností - introverzia/extroverzia, zmyslovosť/intuitívnosť, myslenie/cítenie a usudzovanie/vnímanie. Katharine Cook Briggsová a jej dcéra Isabel Briggsová Myersová vytvorili tento test počas 2. svetovej vojny v presvedčení, že tak vôbec po prvý raz pomôžu ženám zaradiť sa do pracovného procesu na čo najefektívnejšie miesto a uspokojujúce z pohľadu zamestnávateľa aj zamestnanca. Ich začiatočné pokusy neskôr prerástli až do vývoja tzv. dotazníka "Myers-Briggs Type Indicator" (MBTI), ktorý po prvý raz zverejnili oficiálne v roku 1962. MBTI sa vtedy už zameriaval na bežné obyvateľstvo s dôrazom na prirodzene sa vyskytujúce odlišnosti pri jednotlivých druhoch osobností.
Kritériá dotazníka vyplývajú z teórií švajčiarského psychiatra Carla Junga, ktoré po prvý raz boli publikované v jeho knihe "Psychologické typy" v roku 1921. Test sa často používa v oblasti pedagogiky, pri osobných pohovoroch a výberu zamestnancov, v manželských poradniach a na osobný rozvoj.
Hodnotiaci model MBTI vďačí za svoj ohlas tomu, že pomáha porozumieť tomu, o čo sa jednotlivci pri svojej sebarealizácii usilujú, čo pokladajú za dôležité, ako sa rozhodujú, či ako sa správajú k svojmu okoliu. Táto typológia vychádza z predpokladu, že ľudské správanie nie je náhoda a dá sa predvídať. Na základe týchto pravidelností vieme jednotlivé typy osobností a ich rozdielnosti usporiadať. Rozdielnosti sú úplne prirodzené a neznamenajú nijakú úchylku alebo osobitnosť. Výrok, že život je výsledkom pôsobenia vonkajších okolností, na ktoré nemáme vplyv, neobstojí.
Na hodnotenie slúži psychometrický dotazník navrhnutý tak, aby čo najpresnejšie odmeral psychologické preferencie ľudí s ohľadom na to, ako vnímajú svet vôkol seba a na základe čoho konajú rozhodnutia.
Napriek kritike niektorých odborníkov ako pseudoveda sa MBTI stal koncom 10. rokov trendom. Svoj osobnostný typ je často videný na profiloch niektorých sociálnych sietí, a je taktiež záujmom meme kultúry.
Štyri dvojice osobnosti.
Osobnostný typ Myers-Briggs je označovaný štyrmi protichodnými dvojicami - energia (introverzia a extroverzia), získavanie informácií (zmysly a intuícia), tvorba rozhodnutí (myslenie a cítenie) a životný štýl (usudzovanie a vnímanie). Podľa konceptu MBTI majú tieto dvojice naznačovať náš spôsob rozmýšľania, podľa ktorého vnímame okolnosti, určujeme osobné hodnoty, motivácie, potreby či záujmy.
Energia: introverzia/extroverzia.
Energia alebo postoj (ang. attitude) je dvojica určujúca naše zameranie energie - na vonjakší svet (okolie, ľudia, správanie, vplyv na reálny život) alebo na vnútorný svet (nápady, teórie, fantázia). Extroverzia v MBTI neznamená že nemôžete mať introverznu povahu, taktiež naopak. Naše zameranie na svet či seba taktiež určujú, či naša hlavná poznávacia funkcia je zameraná na samého seba alebo svet mimo nás - napriek tomu má každý aj extrovertné funkcie aj introvertné.
Získavanie informácií: zmyslové/intuitívne.
Náš spôsob získavania informácií je podľa Junga našou iracionálnou, vnímajúcou funkciou, ktorá vjadruje spôsob akým vnímame svet, ako veľmi vnímame neverbálne a nejasné informácie a na čo sa pri vnímaní viac zameriavame.
Rozhodovanie: myslenie/cítenie.
Tretia dvojica určuje náš spôsob rozhodovania sa s dôrazom na naše vnútorné uspokojenie a hodnoty. Ide o racionálnu, posudzujúcu funkciu. V niektorých osobnostných teóriách založených na Jungových konceptoch sa táto dvojica nazýva aj logika/etika (napríklad v socionike).
Štruktúra: usudzovanie/vnímanie.
Podľa konceptu Karla Junga sa určuje štruktúra životného štýlu podľa našeho spôsobu riešení a organizácie života. Pre MBTI indikátor v poznávacích funkciách táto dvojica zohráva kľúčovú rolu - naša preferencia určuje, či jedinec kladie väčší dôraz na svoju získavaciu (iracionálnu) funkciu alebo rozhodujúcu (racionálnu) funkciu - ktorá sa stane dominantnou funkciou.
Temperamenty.
Zakladajúc na Hippokratovej teórií štyroch temperamentov, David Keirsey určil štyri temperamenty založené na osobnostných typoch Myers-Briggs. Kirseyho rozdelenie temperamentov je rozšírené v spoločnostiach najmä v USA pri výbere zamestnancov. Osobnostné typy spočiatku spája do dvoch skupín - všímavý (S, zmyslovo-zameraný) a zamýšľavý (N, intuitívne-zameraný). Podľa toho všímavé typy rozdeluje podľa ich štruktúry (usudzovanie/vnímanie) a zamýšľavé typy podľa ich rozhodovania (myslenie/cítenie). 
Poznávacie funkcie.
Poznávacie funkcie (ang. "cognitive functions") je osem osobnostných funkcií, ktoré vjadrujú ako spracovávame informácie. Každá funkcia má svoje zameranie na vnútorné cítenie alebo hodnoty (introvertné funkcie) alebo vonkajší svet a ľudí (extrovertné funkcie). Podľa poradia poznávacích funkcií, ktoré má každý typ iné, je možné určiť aké budú priority človeka s daným typom pri rozmýšľaní a aku bude danú vec ponímať. Toto poradie každého typu sa nazýva súbor poznávacích funkcií (ang. "cognitive function stack"), ktoré sa skladá z štyroch funkcií - dominantná funkcia, pomocná funkcia, úľavná funkcia a podradená funkcia. Súbor funkcií je určený preferenciami hlavných štyroch hlavných dvojíc. Energická preferencia (I/E) určuje introverziu alebo extroverziu dominantnej funkcie, pričom toto zameranie sa strieda po jednej funkcií (introvert má funkcie prvú a tretiu funkciu introvertnú, druhú a štvrtú extrovertnú). Štruktúra (J/P) určuje, či dominantná a podradená funkcia bude racionálna (posudzujúca) alebo iracionálna (vnímajúca), druhá možnosť tvorí pomocnú a úľavnú funkciu (vnímač (P) bude mať prvú a poslednú funkciu získavaciu/iracionálnu, druhú a tretiu rozhodovaciu/racionálnu). Preferencia získavania informácií (S/N) a rozhodovania (T/F) určí podľa štruktúry (J = rozhodovanie, S = získavanie informácií) dominantnú a pomocnú funkciu, protiklady vyplnia zvyšné dve miesta (úsudkár (J) bude mať prvú funkciu získavaciu a druhú rozhodovaciu podľa svojho typu, tretia bude nepreferovaná rozhodovacia funkcia, štvrtá nepreferovaná získavacia funkcia).
Niektoré funkcie vyžadujú viac energie na ich využitie, ktoré závisí od situácie. V niektorých prípadoch sú osobnostné typy nazývané svojím primárnym párom (ENFJ môže byť nazvané ako Fe-Ni, prípadne ako Fe-Ni-Se-Ti alebo ENFEJ podľa zamerania funkcie). 
Tieňový súbor poznávacích funkcií.
Poznávacie funkcie podľa Junga využívame všetky s iným zameraním a prioritami. Funkcie, ktoré nie sú v hlavnej štvorici súboru poznávacích funkcií, využívame zriedka a iba za určitých podmienok, zväčša v nepriaznivých podmienkach. Ich využívanie je nám vedomé a energicky-náročné. Tieto funkcie sú pre každý typ zoradené v tieňový súbor poznávacích funkcií, s poradím ako hlavný súbor každého typu, ale s opačným zameraním (Fi-Ne-Si-Te je tieňom Fe-Ni-Se-Ti a naopak). Tieto funkcie vychádzajú na javo pri negatívnych vplyvoch ako je zlá nálada, kritickosť alebo strach. Pri snahe seba-zlepšenia sú tieňové funkcie videné ako negatívne vlastnosti alebo impulzy, ktoré sa majú kontrolovať - nie sú vnímané ako subjekt pozornosti a zlepšenia ako je podradená funkcia v hlavnom súbore funkcií. Pri seba-zlepšení je dôležitá otvorenosť sa z chýb poučiť, zvážiť iné východiská (najmä pri protichodnej funkcií), nájsť si spôsob prevencie a rozptýlenia (najmä pri kritickej a deštruktívnej funkcií), prípadne sa naučiť si zdravo a neurážlivo urobiť zo seba a situácie srandu (najmä pri klamlivej funkcií). Taktiež je ale dobré byť ohľaduplný na "tiene" ostatných, napríklad vedieť kedy prestať, o čom kedy nehovoriť alebo kedy je lepšie počkať na ukľudnenie druhého človeka.
Spojitosti.
Socionika.
Socionika je teória typov osobností taktiež založená na psychologických teóriách Karla Junga a zdieľa viacero rovnakých vlastností. Socionický aj Myers-Briggský identifikátor definujú šesnásť typov osobností podľa štyroch rovnakých hlavných vlastností. Obidve teórie využívajú teóriu poznávacích funkcií - socionika ich nazýva informačné elementy - a každému typu osobnosti prideluje osem rovnakých vlastností. Zameranie obidvoch teórií je rovnaké, no socionika skúma aj medzi-typové vsťahy, čo originálna teória MBTI nepreberá. Socionika, napriek spájaniu Jungových teórií s teóriou Antonína Kíňskeho o informačnom metabolizme, sa menej vzďaľuje od pôvodných Jungových tvrdení. Teórie Myers-Briggs sú používané ako príklady v pegagogike alebo základ psychologických teórií, no socionika je používaná v niektorých krajinách v profesionálnej psychológií. Napriek spojitostiam sa značne líšia, najmä v ich definíciách funkcií, čo mení typy osobností od seba značne. Myers-Briggs typ je definovaný hlavnou štvoricou protichodných vlastností, zatiaľ čo socionika sa určuje priamo z typov. Niektorí psychológovia tvrdia, že tieto dva typologické systémy nemajú byť spájané, iní vytvorili teórie o spojitostiach funkcií. 
Podľa Jungových teórií tvoria poznávacie funkcie, ktoré socionika nazýva informačné elementy. Indikátor Myers-Briggs poníma poznávacie funkcie ako mozgové procesy, ktoré sú ľuďmi používané na chápanie či rozhodovanie. Socionika skúma ako sú každým typom informačné elementy využívané. Definície informačných elementov sa teda môžu líšiť od definícií funkcií MBTI. Tie sú však usporiadané pre každý typ osobnosti iným spôsobom. Socionika nevyužíva súbor poznávacích funkcií a tienené funkcie, namiesto toho využíva systém osobnostných blokov ("Model A"), kde každá funkcia je po dvoch zaradená do jedného z blokov: ego, id, super-ego a super-id. Hlavný súbor poznávacích funkcií v Myers-Briggs indikátore je v socionike blok ego (dominantná a pomocná funkcia) a super-id (úľavná a podradená funkcia), tienený súbor tvorí blok id (protichodná a kritická funkcia) a super-ego (klamlivá a deštruktívna funkcia). 
Teórie prevodu.
Uznávaná teória v komunite nadšencov či psychológou je J/P-switch teória, ktorá tvrdí, že socionický typ a Myers-Briggs typ je zhodný podľa funkcií a informačných elementov. Kvôli nesúhlasu štrukturality dominantnej funkcie (vedúceho elementu), spôsobené rozličným vysvetlením danej funkcie v základe teórie, je nutné pri introvertných typoch prepísať štrukturálnu dvojicu (usudzovanie/vnímanie; J/P) na opačné znamienko. Extrovertné typy majú typ zhodný. ESTP v Myers-Briggs indikátore je teda zhodný typ s SLE-ESTp, zatiaľ čo ISTP v Myers-Briggs sa už zhoduje s LSI-ISTj, kvôli funkciám/elementom Ti-Se, ktoré tieto dva typy majú zhodné.
Druhá, menej uznávaná teória hovorí o relatívnej no neúplnej zhodnosti socionického a Myers-Briggského indikátora, kde záleží na neistote racionálnej alebo iracionálnej funkcie. Sociotyp sa určí podľa toho, či je človek viac istý svojou zisťovacou funkciou (zmysly/intuícia) alebo svojou rozhodujúcou funkciou (myslenie/cítenie). Istota v zisťovaciu funkciu značí posledné písmeno p, naopak istota v rozhodujúcu funkciu značí j.
Big Five.
Osobnostný model Five Factor Model, určujúci hodnotu extroverzie, otvorenosti, prívetivosti, svedomitosti a neurotizmu, má potvrdené prekrytie s Myers-Briggs modelom v základnej podstate. Hlavným rozdielom je typografia, ktorú model Big Five nemá, a poznávacie funkcie, ktoré sú kľúčové pre infikátor Myers-Briggs. Spojitosti teda nie sú dostatočné na možnosť presného prepisu typov, Big Five sa spája iba s hlavnou štvoricou protichodných vlastností.
Neurotická dvojica.
Kvôli neprítomnej dvojici pre neurotickú hodnotu Big Five začala najznámejšia stránka s Myers-Briggs testom - 16Personalities.com - využívať tzv. neurotický indikátor. Ide o piatu protichodnú dvojicu asertivity (A) a turbulencie (T). Človek s typom -A má väčšie sebavedomie a lepšiu schopnosť zvládať negatívne emócie ako stres, strach či úzkosti. Typy -T naopak sú emocionálne reaktívny, menej stabilný a majú malú stresovú toleranciu.
Kritika.
Indikátor osobnostných typov Myers-Briggs je často vystavovaný kritike niektorých odborníkov ako metodicky slabá a nedostatočná teória bez dôkazov správnej implementácie, a nedostatku štatistiky. V hodnotách MBTI sú hodnoty štyroch protichodných dvojíc znázornené ako bimodálna vlastnosť, čo by znamenalo že vlastnosti dvojíc sú viac v spoločnosti rozdielne. Vo všeobecnej vede sú osobnostné vlastnosti brané ako normálne rozdelená vlastnosť znázorniteľná na Gaussovej krivke, teda väčšina populácie by mali tieto vlastnosti nerozhodnejšie, "medzi" dvojicou MBTI. Podľa normálnej rozloženosti by bol typ osobnosti pre značnú časť populácie neurčiteľný, prípadne zbytočný.
MBTI taktiež je kritizované za nedostatočnú spojitosť so súvisiacimi systémami a naopak súvisením s nesúvisiacími systémami. Na rozdiel od socioniky, čo je ďaľšia osobnostná teória založená na Jungových konceptoch, MBTI neurčuje model v blokoch (určuje namiesto toho súbor poznávacích funkcií) alebo nehovorí o medzi-typových vsťahoch. MBTI taktiež upustilo od delenia funkcií na racionálne a iracionálne, zameriava sa na úsudkové a vnímačné funkcie (J/P). Prvok životného štýlu je viac spájateľný s Eysenckovým osobnostným dotazníkom ako s Jungovými konceptami, aj keď vo funkciách je ponímaný rovnakým spôsobom.
Problémom testu je nekvalita znovutestovania. Výsledok testu môže pri opätovnom testovaní byť iný ako pri prvom záležiac od situácie alebo nálady. Ďaľším dôvodom pri niektorých je priemernosť hodnôt a slabá preferencia jedného z typov, pričom rozlišné písmeno znamená veľkú zmenu v type či súbore funkcií. V takýchto prípadoch je odporúčané naštudovanie funkcií a ďaľších vlastností daných nerozhodných typov na výber preferovaného.
MBTI je kritizované aj z morálneho hľadiska, kde je neetické niekoho počas výberového konania do zamestnania na základe výsledku dotazníka MBTI vyradiť. Takéto používanie dotazníka je proti zásadám tvorbou testu, ktoré stanovujú, že dotazník nemá byť použitý na limitovanie, obmedzenie alebo kritizovanie niekoho, a nesmie byť upravený na test správnych a nesprávnych odpovedí.