Ostrá (vrch vo Vysokých Tatrách)

Ostrá (; , , ) je vrch Vysokých Tatier. Leží v krivánskej rázsoche nad Štrbským Plesom, približne severozápadne od Popradu. 
Názov.
V podobe „Ostrý“ použil už Matej Bel, ale označoval širšiu skupinu. Názov vystihuje tvar štítu. 
Poloha.
Nachádza sa v strednej časti Tatier, v geomorfologickom podcelku Východné Tatry a časti Vysoké Tatry. Leží v Prešovskom kraji, v okrese Poprad a na katastrálnom území mesta Vysoké Tatry. Najbližším sídlom je juhovýchodne situované Štrbské Pleso, rovnakým smerom sa nachádzajú aj Vyšné Hágy a Nová Polianka, južne leží Tatranská Štrba a Važec, juhozápadne Východná a západne Podbanské. Vrch sa nachádza v Tatranskom národnom parku a na vrchole sa stretávajú hranice národných prírodných rezervácií Furkotská dolina, Kôprová dolina a Važecká dolina.
Opis.
Ostrá leží v krivánskej rázsoche, vedúcej od severozápadu z Čubriny () v hlavnom hrebeni Vysokých Tatier na juhozápad na dominantný Kriváň (). Je výrazný uzlový vrch, kde južným smerom vybieha rázsocha Kozí chrbát, oddeľujúca východne ležiacu Furkotskú dolinu od západne situovanej Doliny Suchej vody. V rozpore so svojim názvom má plochý a rozložitý vrchol. Jej tiahly skalnatý hrebeň je zo západnej, turistom dobre známej strany ťažko dostupný, z opačnej strany, zo Suchej doliny je síce v princípe ľahko (chodecky) dosiahnuteľná, ale prístup nie je možný – viedol by cez prísnu rezerváciu so zákazom vstupu. Odtiaľ vyzerá oveľa plochejšie a sutinovejšie. 
Na východe ju Furkotské sedlo oddeľuje od Furkotského štítu, na západe Nefcerské sedlo od Krátkej. Severnou stenou spadá do Nefcerky, to je takisto rezervácia. V dlhom južnom hrebeni sa nachádza: Liptovská štrbina, Liptovská veža 2272 m), Liptovské múry, Kozia priehyba, Kozí hrb, Vyšný Kozí zárez, Kozia stena, Kozí roh, Ostrá veža, Ostrý hrb, Ostrá vežička, Ostrá kopa, Vežička nad štrbinou, Kopa nad Sedielkom, Sedielkový priechod a Sedielková kopa. Na východnom úpätí je priamo pod vrcholom vo Furkotskej doline ležiace Vyšné Wahlenbergovo pleso, ktorým odteká voda Furkotským potokom do Bieleho Váhu, do tejto rieky odteká i voda z juhozápadných svahov. Severozápadne voda steká do Vyšného a Nižného Terianskeho plesa, ktorými vodu odvádza Nefcerský potok do Belej. 
Severným smerom sa nachádza Veľká kopa (), Hrubá kopa (), Nefcerské veže (), Terianska veža (), Hrubý vrch () a Furkotský štít (), východným Hlinská veža (), Satan (), Veľké Solisko (), Malá Bašta () a Patria (), južným Štrbské Solisko (), Predné Solisko (), Sedielková kopa () a Jamská kopa () a západným Malý Kriváň (), Kriváň (), Krátka (), Krížna () a Predný Holý vrch (). Na vrchol nevedie značený turistický chodník.
Výhľady.
Turisticky neprístupný skalnatý vrchol umožňuje kruhový rozhľad. Viditeľné sú mnohé vrcholy a okolité doliny Vysokých Tatier, no tiež časť Volovských vrchov, Spišsko-gemerský kras, Nízke Tatry, Kozie chrbty, Veľká Fatra a časť Oravských Beskýd.
Prístup.
Štít sa nachádza na území národných prírodných rezervácií a Tatranského národného parku a nevedie naň značený turistický chodník. Východne ležiacou Furkotskou dolinou vedie žlto značený chodník do sedla Bystrá lávka. 
Niekoľko horolezeckých výstupov.
Množstvo ťažkých ciest (až do obťažnosti V – VI) vedie na Ostrú vežu, Koziu stenu a ďalšie veže v južnom hrebeni.