burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Peter Miššík

JUDr. Peter Miššík (* 19. marec 1958, Nitra) bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Po štúdiu na gymnáziu v Nitre absolvoval v roku 1981 štúdium na Právnickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. V rokoch 1981 - 90 pôsobil ako právnik Cestných stavieb Nitra, od januára 1990 krajský tajomník, od októbra 1990 ako ústredný tajomník DS, od mája 1991 jej výkonný predseda. V rokoch 1992 - 1998 bol mimo politiky.
Peter Miššík bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SDKÚ. V danom období bol rovnako ako v nasledujúcom volebnom období v rokoch 2006 - 2010 podpredsedom Ústavnoprávneho výboru NR SR a členom Mandátového a imunitného výboru NR SR, vo voľbách v roku 2010 do NR SR zvolený nebol.
Karol Mitrík

Ing. Karol Mitrík (* 23. október 1946, Spišská Nová Ves, Česko-Slovensko) je slovenský politik, bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky ako aj bývalý riaditeľ Slovenskej informačnej služby. 20. mája 2015 ho poslanci Národnej rady SR zvolili za predsedu Najvyššieho kontrolného úradu SR.
Komunálna politika.
V období rokov 1990 - 1994 pôsobil ako prednosta mestského úradu a zástupca primátora mesta Spišská Nová Ves. V rokoch 1994 až 2002 bol v tomto meste primátorom za KDH. Karol Mitrík bol poslancom zastupiteľstva Košického samosprávneho kraja vo volebnom období 2001 - 2005. Bol zvolený vo voľbách v roku 2001 ako člen Slovenskej demokratickej a kresťanskej únie za koalíciu SDKÚ, SMER, SMK v okrese Spišská Nová Ves. Vo voľbách do krajského zastupiteľstva v roku 2005 kandidoval za koalíciu SDKÚ, DS, SZS. Získal 1 751 hlasov a skončil na druhom mieste medzi nezvolenými kandidátmi.
Národná rada.
Karol Mitrík patrí medzi zakladajúcich členov SDKÚ a do roku 2006 bol predsedom jej regionálneho zväzu v Košiciach. Vo volebnom období 2002 - 2006 bol za túto stranu zvolený za poslanca NR SR. Bol členom Výboru NR SR pre verejnú správu, Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS a Výboru NR SR na kontrolu použitia informačno-technických prostriedkov. V Bratislave, 24. augusta 2010 bol Mitrík vymenovaný prezidentom Ivanom Gašparovičom do funkcie nového riaditeľa Slovenskej informačnej služby (SIS). Mitrík vo funkcii nahradil Jozefa Magalu (SMER), ktorého Gašparovič vymenoval 27. júla 2006. Z tejto funkcie bol odvolaný 3. mája 2012.
Najvyšší kontrolný úrad.
20. mája 2015 bol Karol Mitrík zvolený za predsedu Najvyššieho kontrolného úradu SR. Návrh podal predseda SDKÚ-DS, Pavol Frešo. Mitrík dostal v tajnej voľbe 82 hlasov. Jeho protikandidátmi boli Henrieta Crkoňová a Maroš Žilinka. Mitrík nahradil v úrade nominanta HZDS, Jána Jasovského, ktorému uplynulo funkčné obdobie v roku 2012, avšak kandidáti v štyroch voľbách nedostali dostatočný počet hlasov.
Dušan Muňko

Ing. Dušan Muňko (* 24. september 1944, Hontianske Tesáre) je slovenský politik, od roku 2002 s prestávkami súčasný poslanec Národnej rady Slovenskej republiky za stranu SMER – sociálna demokracia. Zastával tiež úrad štátneho tajomníka na Ministerstve životného prostredia SR a generálneho riaditeľa Sociálnej poisťovne.
Životopis.
Dušan Muňko vyštudoval Strojnícku fakultu SVŠT. Pracoval najskôr v priemysle a od roku 1976 v cestovnom ruchu na vrcholových manažérskych pozíciách. Od roku 1995 do 2002 bol generálnym riaditeľom SATUR, a. s.
Dušan Muňko patrí k zakladajúcim členom strany SMER. Za Smer bol do roku 2020 zvolený za poslanca v šiestich po sebe idúcich obdobiach. Bol poslancom NR SR prvýkrát vo volebnom období 20022006 za stranu SMER, ktorá od 1. januára 2005 pôsobí pod názvom SMER – sociálna demokracia, bol členom Výboru NR SR pre pôdohospodárstvo. V nasledovnom volebnom období 20062010 si poslanecký mandát neuplatňoval, v auguste 2006 bol vymenovaný do funkcie štátneho tajomníka Ministerstva životného prostredia SR; úrad zastával do augusta 2008, keď bol vymenovaný za generálneho riaditeľa Sociálnej poisťovne. Z pozície riaditeľa ho v roku 2010 na návrh Jozefa Mihála odvolala vláda Ivety Radičovej, v roku 2012 však súd rozhodol, že tento krok bol protiprávny, a Muňko zastával post riaditeľa poisťovne opäť v rokoch 2012 – 2016. V minulosti bol Dušan Muňko členom predsedníctva strany SMER – sociálna demokracia a podpredsedom tieňovej vlády SMERu pre strategický rozvoj a informačné technológie. 
Vo volebnom období 20102012 bol členom výboru NR SR pre sociálne veci. 
Po voľbách v roku 2020 bol opätovne zvolený do funkcie poslanca Národnej rady SR, pôsobí ako člen Výboru NR SR pre financie a rozpočet.
V októbri 2024, vystúpil z poslaneckého klubu SMER–SD a vstúpil do poslaneckého klubu SNS z "formálno-právnych dôvodov" formou "hosťovania", aby došlo ku zachovaniu poslaneckého klubu tejto strany potom, čo ho opustili Rudolf Huliak, Pavol Ľupták a Ivan Ševčík. Zostal však členom strany SMER–SD.
Kontroverzie.
Vzťah s ŠtB.
V registračných protokoloch zväzkov Štátnej bezpečnosti figuruje od roku 1979 ako agent ŠtB osoba s menom „Dušan Muňka“, krycím menom „Slávik“ a dátumom narodenia 24. septembra 1944. Podľa informácií zo spisu, ktorý ŠtB na Muňka viedla, „bol nápomocný pri príprave a realizácii preventívnovýchovných opatrení uskutočňovaných so zamestnancami i externými sprievodcami CK Slovakoturist“.
Chov papagájov.
Muňko bol v roku 2002 podozrivý z nelegálnej držby ohrozených papagájov. Pri domovej prehliadke v roku 2002 vyšetrovatelia zistili, že chová chránené tropické papagáje, vrátane vzácnych a ohrozených druhov amazoňana pestrého. Celkovo mal Muňko mať až 62 chránených dru­hov za vyše milióna slovenských korún. Muňko nevedel vydokladovať, ako a za čo si papagáje zadovážil.
Peter Muránsky

Peter Muránsky (* 26. jún 1973, Banská Bystrica) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Peter Muránsky bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 20022006 za KDH. Počas svojho mandátu bol podpredsedom Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody, členom Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS a Stálej delegácie NR SR do Parlamentného zhromaždenia Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe.
Vo voľbách do NRSR v marci 2012 úspešne kandidoval na 13. mieste kandidátky KDH.
Milan Murgaš

Doc. Ing. Milan Murgaš, CSc. (* 10. júl 1951, Banská Bystrica) je slovenský vysokoškolský pedagóg, politik, predseda Banskobystrického samosprávneho kraja v rokoch 2005 - 2009.
Životopis.
Študoval na SPŠ elektrotechnickej v Tvrdošíne (1966-1970), v roku 1975 absolvoval Národohospodársku fakultu Vysokej školy ekonomickej v Bratislave, kde následne pôsobil (1975-1999). V roku 1982 získal titul kandidát vied a v roku 1985 docent. Od absolvovania školy až do roku 1990 pôsobil v rôznych funkciách, naposledy ako dekan na VŠE v Bratislave. V roku 1991 študoval ekonómiu zdravotníctva v Svetovej zdravotníckej organizácii. Od roku 1990 do 1993 bol riaditeľom Rehabilitačného liečebného ústavu Kováčová a v rokoch 1993 až 1996 podnikal. Od roku 1995 pôsobí na Univerzite Mateja Bela v Banskej Bystrici, najskôr ako vedúci katedry verejnej ekonomiky Ekonomickej fakulty, neskôr prorektor pre rozvoj a od roku 2000 ako rektor. Je predsedom Vedeckej rady UMB v Banskej Bystrici, členom Vedeckej rady Žilinskej univerzity, Vedeckej rady Technickej univerzity vo Zvolene, členom komisie Ministerstva školstva pre tvorbu koncepcie vysokých škôl. Publikoval štúdie, odborné práce, populárnovedecké práce v domácich aj zahraničných časopisoch a zborníkoch.
Milan Murgaš sa stal členom strany SMER v roku 2001. Určitý čas pôsobil vo funkcii podpredsedu tejto strany pre ekonomiku. Bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SMER, ktorý od 1. januára 2005 pôsobí pod názvom SMER - sociálna demokracia. Bol členom Výboru NR SR pre financie, rozpočet a menu a Stálej delegácie NR SR do Zhromaždenia Západoeurópskej únie.
V decembri 2005 bol ako kandidát koalície SMER-SD, SNS, HZD, KDH, SZS zvolený za predsedu Banskobystrického samosprávneho kraja.
Ľudmila Mušková

Ľudmila Mušková (* 7. január 1949) je bývalá poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky.
Ľudmila Mušková bola zvolená za poslankyňu NR SR vo volebnom období 2002 – 2006 za HZDS. V roku 2003 sa strana premenovala na ĽS-HZDS. Je členkou Výboru NR SR pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá.
László Nagy (politik)

PhDr. László A. Nagy (* 10. august 1948, Bodiná) je bývalý podpredseda Slovenskej národnej rady a bývalý poslanec SNR a Národnej rady Slovenskej republiky. Bol dlhoročným predsedom Výboru NR SR pre menšiny a ľudské práva, taktiež bol splnomocnenec vlády SR pre národnostné menšiny. Patrí k maďarskej národnostnej menšine na Slovensku.
Životopis.
Počas troch parlamentných cyklov (1998-2009) bol predsedom výboru pre ľudské práva NR SR. Odborné prednášky o ľudských a menšinových právach na viacerých medzinárodných a domácich fórach a seminároch. Aktívne spolupracuje s kubánskou a bieloruskou opozíciou, slovenskými ľudskoprávnymi menšinovými občianskymi združeniami a lídrami rôznych menšín na Slovensku.
Vo voľbách do NR SR v marci 2012 kandidoval na kandidátke MOST-HÍD na 12. mieste. Do parlamentu sa nedostal, strana ho však nominovala na post splnomocnenca vlády pre národnostné menšiny, kde zotrval do roku 2013.
Ľubica Navrátilová

Ľubica Navrátilová (* 17. február 1946) je bývalá slovenská matematička a poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky.
Ľubica Navrátilová bola zvolená za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SDKÚ. V priebehu volebného obdobia z SDKÚ vystúpila a patrila medzi zakladateľov novej politickej strany Slobodné fórum. Bola členkou Výboru NR SR pre sociálne veci a bývanie.
God Save the King

God Save the King (ak je vládnucím monarchom kráľovná, pieseň sa nazýva "God Save the Queen)" je štátna hymna Spojeného kráľovstva. Prvýkrát bola zverejnená v roku 1745 v Londýne.
Text.
1. God save our gracious King ,
Long live our noble King,
God save the King!Send him victorious,
Happy and glorious,
Long to reign over us;
God save the King!
2. O Lord our God arise,
Scatter his enemies
And make them fall;
Confound their politics,
Frustrate their knavish tricks,
On Thee our hopes we fix,
God save us all!
3. Thy choicest gifts in store
On his be pleased to pour;
Long may he reign;
May he defend our laws,
And ever give us cause
To sing with heart and voice,
God save the King!
4. Not in this land alone,
But be God's mercies known,
From shore to shore!
Lord make the nations see,
That men should brothers be,
And form one family,
The wide world over.
5. From every latent foe,
From the assassins blow,
God save the King!
O'er his thine arm extend,
For Britain's sake defend,
Our mother, prince, and friend,
God save the King!
6. Lord grant that Marshal Wade
May by thy mighty aid
Victory bring.
May he sedition hush,
And like a torrent rush,
Rebellious Scots to crush.
God save the King!
Epos

Epos alebo epopeja je rozmerná epická veršovaná skladba so širokým záberom deja a udalostí o hrdinských činoch legendárnych hrdinov prípadne bohov. Čerpá námet zo života spoločnosti, umelecky stvárňuje najzákladnejšie problémy doby, epický dej je často prerušovaný opisom duševných stavov zobrazovaných hrdinov, opismi prírody a rozsiahlymi úvahami autora.
Najznámejšie sú starogrécke eposy, z nich najmä Homérove básne Ilias a Odysea.
Epos má svoju záväznú kompozíciu
1. propozícia(krátke naznačenie deja)
2. invokácia (vzývanie múz alebo bohov)
3. enumerácia čiže predstavovanie bojovníkov, resp. postáv
4. opis boja, predovšetkým opis hlavnej bitky
5. deus ex machina, čiže zásah bohov do deja
6. ovplyvnenie udalostí zázračnými (mýtickými) prvkami bez zásahu bohov
7. epizódy čiže opis vedľajších udalostí;
8. peronácia (záver, zakončenie príbehu s dôrazom na poučenie)
Trojný bod

Trojný bod ("zast." trojitý bod) látky je hodnota teploty a tlaku vo fázovom diagrame, pri ktorom súčasne existujú všetky tri skupenstvá tejto látky (plynné, kvapalné a pevné) za termodynamickej rovnováhy.
Trojný bod vody sa používa na definíciu kelvina, jednotky SI termodynamickej teploty. Voda tento stav dosiahne pri teplote 0,01 °C a tlaku 611.73 Pa.
Viliam Novotný

MUDr. Viliam Novotný (* 13. marec 1973, Košice) je slovenský lekár – neurochirurg a politik. Momentálne pôsobí ako predseda mimoparlamentnej politickej strany ŠANCA.
Počas celého pôsobenia v politike sa zameriava najmä na zdravotnícku politiku, sociálne otázky a regionálne problémy. Spolupodielal sa na spustení dôležitých reforiem zdravotníckeho systému na Slovensku už v období reforiem 20022006, keď bol podpredsedom Výboru NR SR pre zdravotníctvo. Od roku 2006 (do júna 2012) už ako člen Výboru NR SR pre zdravotníctvo predsedal a podieľal sa z pozície poradcu premiérky SR Ivety Radičovej pre zdravotníctvo na príprave ďalších reforiem. V krátkom volebnom období prispel k formovaniu liekovej reformy.
V novembri 2014 sa vzdal členstva v SDKÚ-DS, potom ako sa mu nepodarilo presadiť úpravu stanov a reštartovať niekdajšieho lídra ekonomických a spoločenských reforiem na Slovensku.
Viliam Novotný vyštudoval Lekársku fakultu Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach, je ženatý a má 3 deti.
Politická činnosť.
Viliam Novotný sa stal poslancom NR SR za SDKÚ 15. októbra 2002 ako náhradník za Mikuláša Dzurindu, ktorý svoj poslanecký mandát neuplatnil. Odvtedy nepretržite pôsobí ako poslanec národného parlamentu za SDKÚ-DS. Od roku 2002 bol poradcom predsedu vlády Mikuláša Dzurindu pre zdravotníctvo. Po voľbách v roku 2006 sa stal predsedom výboru NR SR pre zdravotníctvo. Túto funkciu vykonával aj za vlády Ivety Radičovej v rokoch 20122012. Okrem toho bol aj poradcom predsedníčky vlády SR v tomto období. V roku 2012 na kongrese 19.5. 2012 neúspešne kandidoval na predsedu SDKÚ-DS a stal sa jej podpredsedom.
Karol Ondriaš

RNDr. Karol Ondriaš, DrSc. (* 30. marec 1952; Žitavany, okres Nitra) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Profesionálna kariéra.
V rokoch 1958 až 1967 navštevoval ZDŠ v Zlatých Moravciach. Po skončení základnej školy sa učil za drevorubača na Lesníckom odbornom učilišti vo Veličnej v okrese Dolný Kubín. V roku 1968 nastúpil na Strednú lesnícku technickú školu v Liptovskom Hrádku. Štúdium ukončil maturitou. Na Prírodovedeckej fakulte UK v Bratislave v rokoch 1972 až 1977 študoval odbor fyzika, špecializáciu biofyzika. V roku 1984 vykonal rigoróznu skúšku a bol mu udelený titul RNDr. O rok neskôr, 24. apríla 1985 obhájil kandidátsku dizertačnú prácu na tému „Biofyzikálna analýza membránových účinkov lokálnych anestetík“ a získal vedeckú hodnosť kandidát vied (CSc.).
19. októbra 1998 na Univerzite Komenského získal vedeckú hodnosť „doktor fyzikálno-matematických vied“ (DrSc.) za tému doktorskej dizertačnej práce „Antioxidačné vlastnosti niektorých farmakologicky aktívnych látok“.
1988-1990, študijný pobyt na "The Connecticut University Health Center, Dept. Medicine, CT, USA" v obore elektrofyziológia.
1992-1996, študijný a pracovný pobyt na "The Mount Sinai Medical Center, Dept. Molecular Medicine, New York, NY, USA" v obore molekulárna elektrofyziológia.
1997-2002, niekoľkotýždňové pozvané pobyty "Research assistant professor" na "Columbia University, New York, NY, USA" v obore molekulárna elektrofyziológia.
1996-až doteraz, pracuje na Ústave molekulárnej fyziológie a genetiky, SAV v Bratislave, ako vedúci vedecký pracovník vo funkcii vedúceho Laboratória vnútrobunkových iónových kanálov, ÚMFG SAV.
2008 - člen Učenej spoločnosti SAV
Spoluautor alebo autor &gt;80 vedeckých prác, s citačným indexom &gt;1500.
Politická kariéra.
Karol Ondriaš bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za KSS. Bol členom 
Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody a Výboru NR SR pre európske záležitosti. V rokoch 2002-2006 bol podpredsedom KSS. Po dvojročnom pôsobení ako radového člena strany bol v roku 2008 opätovne zvolený za člena Ústredného výboru KSS. Kandidát vo voľbách do Európskeho parlamentu dňa 6. júna 2009.
Branislav Opaterný

RNDr. Branislav Opaterný (* 4. máj 1963) bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky a podpredsedom Slobodného fóra.
Životopis.
V roku 1976-1980 študoval na Gymnáziu v Leviciach, 1980-1985 na Matematicko-fyzikálnej fakulte UK v Bratislave (odbor jadrová fyzika), 1987 RNDr. V roku 1985-1987 pôsobil ako asistent na Katedre jadrovej fyziky na MFF UK v Bratislave, 1987-1990 programátor Agrodat, š.p. Opava, 1990-1991 programátor v slobodnom povolaní, 1991-1992 konzultant Andersen Consulting Praha, 1993 konzultant ekonomických informačných systémov Comsoft, GmbH Norimberg (Nemecko), SAP Waldorf (Nemecko), 1994-1998 implementácia informačných systémov SAP pre viaceré významné podniky, konateľ ABV s.r.o Bratislava, 1994-1997, spolumajiteľ ABV v.o.s. Praha, 1998-2000, konateľ Coral s.r.o Bratislava.
Bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za Alianciu nového občana (ANO). Od 2002 do 2003 štátny tajomník na Ministerstve dopravy, pôšt a telekomunikácií za stranu ANO, v priebehu volebného obdobia z ANO vystúpil a podieľal sa na založení novej politickej strany Slobodné fórum a stal sa jej podpredsedom. Do roku 2006 bol poslancom NR SR, členom Výboru NR SR pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie. Spoluautor Nemecko-českého ekonomického slovníka.
Peter Oremus (politik)

Ing. Peter Oremus (* 2. júl 1950, Šurany – † 4. marec 2006, tamže) bol slovenský manažér v energetike a politik, poslanec Národnej rady Slovenskej republiky a Nitrianskeho samosprávneho kraja.
Životopis.
Peter Oremus sa narodil 2. júla 1950 v Šuranoch. Vyštudoval Vysokú školu poľnohospodársku v Nitre a postgraduálne v trojročnom štúdiu tiež Vysokú školu ekonomickú v Bratislave. Pracoval v priemysle ako projektant, investičný pracovník, vedúci odboru. V rokoch 1975 až 1977 pracoval ako projektant, ďalšie tri roky pôsobil ako investičný pracovník. V období rokov 1981 až 1985 bol vedúcim odboru technickej obsluhy výroby ELITEX. Odtiaľ odišiel do Naftového a plynárenského priemyslu Nitra, kde pracoval v rokoch 1985-1989 ako zástupca riaditeľa. V rokoch 1989-1999 bol riaditeľom SPP, odštepný závod Nitra. Následne v rokoch 1999-2004 pôsobil ako zástupca pre nové výroby v Nitrianskych strojárňach.
V roku 1991 bol jedným z kandidátov na post generálneho riaditeľa SPP. Pre názorové nezhody s vtedajším ministrom hospodárstva na privatizáciu SPP však tento post neprijal. Od roku 1991 do roku 1996 bol predsedom Zväzu zamestnávateľov naftového a plynárenského priemyslu. Od roku 1995 do roku 1997 bol členom poradného orgánu Hospodárskej rady vlády pre otázky energetiky. 
V marci 2002 ho vtedajší predseda vlády SR, Mikuláš Dzurinda, označil za "plynárenskú loby Roberta Fica", ktorá bojuje proti privatizácii SPP.
Politická kariéra.
Peter Oremus bol až do svojej smrti predsedom krajskej organizácie strany SMER – sociálna demokracia v Nitrianskom kraji a členom predsedníctva strany. V parlamentných voľbách v roku 2002 kandidoval za stranu SMER, do parlamentu sa však najprv nedostal. V júli 2004 však nastúpil ako poslanec do NR SR na zaniknutý mandát poslankyne Moniky Beňovej, ktorá bola za SMER – tretiu cestu zvolená do Európskeho parlamentu. Bol členom Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody.
Od roku 2001 až do svojej smrti bol tiež členom zastupiteľstva Nitrianskeho samosprávneho kraja. V roku 2001 kandidoval s podporou strán HZDS, SMER, Stred, SDĽ a SOP. V roku 2005 bol zvolený s podporou strán SMER-SD, SNS, ĽS-HZDS a KDH. Po jeho smrti na jeho mandát nastúpila Eva Antošová.
Úmrtie.
Peter Oremus zomrel 4. marca 2006 na srdcový infarkt.
István Pásztor

István Pásztor (* 16. marec 1957, Šahy) je bývalým poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Komunálna politika.
István Pásztor bol vo voľbách v roku 2001 ako člen Strany maďarskej koalície zvolený za koalíciu SDKÚ, SMER, SMK za poslanca zastupiteľstva Košického samosprávneho kraja v okrese Trebišov. V roku 2002 sa poslaneckého mandátu vzdal.
Národná rada.
István Pásztor nastúpil 5. novembra 2002 ako náhradník na neuplatňovaný mandát poslanca Lászlóa Szigetiho vo volebnom období 2002-2006 za SMK-MKP. Bol členom Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť a Výboru NR SR pre verejnú správu.
Pavol Paška

Mgr. Pavol Paška (* 23. február 1958, Košice – † 6. apríl 2018 Košice) bol slovenský politik. Bol podpredsedom strany SMER – sociálna demokracia a bývalý predseda Národnej rady Slovenskej republiky (20062010, 20122014).
Život.
Pavol Paška absolvoval v roku 1985 Filozofickú fakultu Univerzity Komenského v Bratislave, študijná kombinácia marxisticko-leninská filozofia, v kombinácii s marxisticko-leninskou estetikou. Zároveň pôsobil ako predseda fakultného výboru SZM, čo bola predĺžená ruka komunistickej strany. V rokoch 19781980 pracoval v Zdroji, š.p. Košice, v období 19851986 v Krajskom osvetovom stredisku v Košiciach, v rokoch 19891990 na Obvodnom národnom výbore – ObKS KE II, KVP a v rokoch 19901992 na Miestnom úrade KVP, Košice. Od roku 1992 bol súkromným podnikateľom. 6. apríla 2018 zomrel v aute na parkovisku v areáli košickej Železničnej nemocnice s poliklinikou na následky infarktu.
Politická činnosť.
Pavol Paška bol podpredsedom strany SMER - sociálna demokracia a členom jej predsedníctva. Bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 20062010 za SMER, ktorý od 1. januára 2005 pôsobí pod názvom SMER - sociálna demokracia. 
Vo volebnom období 20022006 bol predsedom Zahraničného výboru NR SR a členom Výboru NR SR pre zdravotníctvo a Osobitného kontrolného výbor NR SR na kontrolu činnosti SIS.
V januári 2014 Paška navrhol, aby sa úrad verejného ochrancu práv presťahoval z Bratislavy do Košíc. Podľa Pašku by ombudsmanka mala „sídliť bližšie k problematickým oblastiam“. Jana Dubovcová presun považuje za „trest a výstrah[u] verejnému ochrancovi práv za aktivity, ktoré vykonáva“ a upozornila aj na veľké náklady sťahovania.
V novembri 2014 bolo jeho meno spájané s kauzou predraženého CT prístroja v nemocnici v Piešťanoch. Pod tlakom verejnej mienky a viacerých protestoch oznámil v noci z 15. na 16. novembra, že odstúpi z funkcie predsedu NR SR. 
25. novembra 2014 ho vo funkcii predsedu NR SR nahradil Peter Pellegrini, za ktorého v tajnej voľbe hlasovalo 120 poslancov parlamentu.
Stębark

Stębark () je poľská dedina ležiaca v Varmsko-mazurskom vojvodstve v Powiate ostródzkom v gmine Grunwald. V minulosti obec Stębark patrila k Východnému Prusku.
História.
Dedina Stębark je spolu so susedným Grunwaldom známa dvoma bitkami:
Bitka pri Grunwalde (1410).
Prvou bola "bitka pri Grunwalde", jedna z najväčších rytierskych bitiek stredoveku, ktorá sa v nemecky hovoriacich krajinách nazýva "bitka pri Tannebergu" - čiže Stębarku. Dňa 15. júla 1410 bol v bitke Rád nemeckých rytierov pod velením veľmajstra Ulricha von Jungingen porazený poľsko-litovskými vojskami pod velením poľského kráľa Vladislava II. Jagela a veľkého litovského kniežaťa Vytautasa. Dôsledkom bitky bol úpadok Rádu nemeckých rytierov a strata časti ich územia.
Bitka pri Tannenbergu (1914).
Na začiatku prvej svetovej vojny (26. - 31. augusta 1914) v "bitke pri Tannenbergu" zvíťazila 8. nemecká cisárska armáda pod velením generálplukovníka Paula von Hindenburga a generála Ericha Ludendorffa nad druhou ruskou Narevskou armádou pod velením generálplukovníka Alexandra Vasilieviča Samsonova. Nemecká armáda dosiahla víťazstvo nad silnejšou ruskou armádou (191 000 ruských vojakov proti 153 000 nemeckým vojakom) vďaka vynikajúcim strategickým schopnostiam svojho velenia. V obkľučujúcej operácii, ktorá Rusov zaskočila, zajali Nemci 93 000 vojakov. Dôsledkom bolo vyhnanie ruských vojsk z Východného Pruska, obrat situácie na východnom fronte v prospech centrálnych mocností a získanie osobnej prestíže generálov Paula von Hindenburga a Ericha Ludendorffa, ktorých po bitke nazvali hrdinovia od Tannenbergu.
Ján Pataky

Ján Pataky (* 8. jún 1955) je poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Komunálna politika.
Ján Pataky bol zvolený vo volebnom období 2001-2005 za poslanca Prešovského samosprávneho kraja v okrese Bardejov za Slovenskú demokratickú a kresťanskú úniu (SDKÚ).
Národná rada.
Ján Pataky sa stal poslancom NR SR za SDKÚ 15. októbra 2002 ako náhradník za Ivana Mikloša, ktorý svoj poslanecký mandát neuplatnil, neskôr na zaniknutý mandát poslanca Milana Gaľu. Je členom Mandátového a imunitného výboru NR SR, Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti NBÚ a Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť.
Vladimír Pavelka (slovenský politik)

Vladimír Pavelka (* 13. október 1959) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Vladimír Pavelka nastúpil ako náhradník na zaniknutý mandát poslanca Jána Jasovského vo volebnom období 2002-2006 za ĽS-HZDS. Od roku 2006 bol vedúcim služobného úradu Ministerstva pôdohospodárstva SR. Bol predsedom krajského predstavenstva ĽS-HZDS v Žiline.
Igor Pinkava

Igor Pinkava (* 31. január 1957) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Igor Pinkava bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002 – 2006 za HZDS. V roku 2003 bola strana premenovaná na ĽS-HZDS. Ešte predtým, začiatkom roku 2003, bol Igor Pinkava v skupine 11 poslancov pod vedením Vojtecha Tkáča, ktorí vystúpili z HZDS a založili novú politickú stranu Ľudová únia. Igor Pinkava je členom Výboru NR SR pre verejnú správu.
Zuzana Plháková

Zuzana Kondrlíková-Plháková (* 14. apríl 1976) je bývalá poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky.
Zuzana Plháková bola zvolená za poslanca NR SR vo volebnom období 20022006 za SDKÚ. Bola členkou Výboru NR SR pre 
ľudské práva, národnosti a postavenie žien a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva. V roku 2006 vystúpila zo strany SDKÚ.
The Star-Spangled Banner

The Star-Spangled Banner () je štátna hymna Spojených štátov amerických. Text napísal Francis Scott Key a hudbu zložil John Stafford Smith.
História.
Text napísal právnik a amatérsky básnik Francis Scott Key, potom, čo bol počas britsko-americkej vojny (vojna roku 1812) v noci z 13. na 14. septembra 1814 svedkom, ako posádka americkej pevnosti Fort Mchenry v Baltimore úspešne vzdoruje ťažkému ostreľovaniu z mora.
Keyova báseň "The Defence of Fort McHenry" ("Obrana pevnosti McHenry") bola prvýkrát vytlačená 17. septembra a o tri dni neskôr znovu, už pod aktuálnym titulom a ako pieseň na melódiu anglickej anakreontskej piesne "To Anacreon in Heaven" od Johna Stafforda Smitha. Hymnou Spojených štátov amerických sa stala rozhodnutím Kongresu dňa 3. marca 1931.
Text.
Ako hymna sa obvykle hrá iba prvá sloha.
Po anglicky.
The Star-Spangled Banner
Dana Podracká

Dana Podracká (* 9. marec 1954, Banská Štiavnica) je slovenská poetka, esejistka a autorka kníh pre deti.
Životopis.
Vzdelanie získavala v Banskej Štiavnici, neskôr študovala psychológiu na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Pracovala ako vedecká pracovníčka na Univerzite Komenského, v rokoch 1988 – 2002 pracovala ako redaktorka a neskôr zástupkyňa šéfredaktora v periodiku Literárny týždenník. V roku 2002 bola zvolená za poslankyňu Národnej rady Slovenskej republiky za stranu HZDS, ktorá sa v roku 2003 premenovala na ĽS-HZDS. Bola podpredsedníčkou Výboru NR SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien a členkou Výboru NR SR pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá. Žije v Bratislave.
Tvorba.
Svoje prvé literárne diela publikovala už v roku 1975 v týždenníku Nové slovo a v roku 1981 debutovala zbierkou básní "Mesačná milenka". Vo svojich dielach sa vracia k zážitkom z detstva, skúsenostiam z obdobia dospievania, uvažuje o zmysle života, o užitočnosti človeka a o základných existenčných otázkach života. Detstvo, láska a domov pre ňu znamenajú bezpečnú istotu, ktorá sa viac nemení. V neskoršej tvorbe tiež odhaľuje dušu súčasnej ženy, jej citový život, plný nehy a lásky, ale i vášne a túžby a jej postavenie v spoločnosti. Dotýka sa rozličných tabuizovaných tém a skrytých dispozícií života. Vo svojej esejistickej tvorbe sa neprestajne pokúša racionálne fixovať najintímnejšie polohy ženskosti.
Ladislav Polka

Ladislav Polka (* 12. január 1952) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Ladislav Polka bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za HZDS. V roku 2003 bola strana premenovaná na ĽS-HZDS. Ešte predtým, začiatkom roku 2003, bol Ladislav Polka v skupine 11 poslancov pod vedením Vojtecha Tkáča, ktorí vystúpili z HZDS a založili novú politickú stranu Ľudová únia. V priebehu volebného obdobia však aj z tejto strany vystúpil. Ladislav Polka bol členom Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS.
Alojz Přidal

Mgr. Alojz Přidal (* 20. máj 1956) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Alojz Přidal bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 20022006 za KDH. Bol členom Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií a Výboru NR SR pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie. Vo voľbách do NRSR v marci 2012 úspešne kandidoval na 12. mieste kandidátky KDH.
Výroky.
"Lukáč bol zlatý poslanec. Nebol úplne kompetentný vykonávať funkciu poslanca, ale bol výborný hokejista."
25.6.2013, Přidal komentuje, prečo odmieta udeliť pokutu poslancovi Lukáčovi
Milan Rehák

Milan Rehák (* 9. september 1947) bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Milan Rehák bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za HZDS. V roku 2003 bola strana premenovaná na ĽS-HZDS. Bol členom Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií a Výboru NR SR pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie.
Bývalý viceprezident Fondu národného majetku, kde podľa odhadu Alice Ďurianovej mal priemerný hrubý mesačný príjem minimálne 268 000 korún, vďaka členstvu v dozorných radách. FNM v tom čase realizovalo viaceré škandálne prevody majetku (napr. predaj Nafty Gbely Druhej obchodnej spoločnosti). Ako viceprezident FNM SR bol členom Politického grémia HZDS.
Eva Rusnáková

Eva Rusnáková (* 14. marec 1958) bola poslankyňou Národnej rady Slovenskej republiky.
Poslankyňou slovenského parlamentu sa stala viackrát:
1992-1994 poslankyňa SNR,
1994-1998 poslankyňa NR SR,
1999-2002 poslankyňa NR SR,
2002-2006 poslankyňa NR SR.
Pracovala vo výboroch pre životné prostredie, pre vzdelanie, kultúru a médiá, pre konflikt záujmov, pre vzdelanie,vedu, mládež a šport, kultúru a médiá.
Vo volebnom období 2002-2006 bola zvolená za poslankyňu NR SR za SDKÚ. Bola členkou Výboru NR SR pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá.
Pochádza z Lučenca. Študovala na Pedagogickej fakulte v Banskej Bystrici.
Mária Sabolová

Mária Sabolová (* 20. september 1956, Prešov) je politička a bývalá poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky za Kresťanskodemokratické hnutie.
Klára Sárközy

MUDr. Klára Sárközy (* 12. marec 1953, Farná) bola poslankyňou Národnej rady Slovenskej republiky.
Viliam Soboňa

MUDr. Viliam Soboňa (* 24. október 1947, Bardoňovo) je slovenský lekár a politik. V roku 1993 bol minister zdravotníctva a v období 20022006 poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Životopis.
Narodil sa v Bardoňove neďaleko Nových Zámkov. Po štúdiu na Lekárskej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave pracoval ako lekár interného oddelenia Nemocnice v Nových Zámkoch. V roku 1995 sa presťahoval do Sliača, kde sa stal riaditeľom Kúpeľov Sliač až do roku 1999. 
Politická činnosť.
Viliam Soboňa bol poslancom Federálneho zhromaždenia za HZDS a po vzniku samostatného Slovenska v roku 1993 bol nominovaný do funkcie ministra zdravotníctva. Po odchode z postu nebol vo vysokej politike. 
V parlamentných voľbách v roku 2002 bol zvolený za poslanca národnej rady za HZDS. Bol predsedom Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS, členom Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody a členom Výboru NR SR na kontrolu použitia informačno-technických prostriedkov. 
Po skončení funkčného obdobia poslanca v roku 2006 mal právo nastúpiť na pôvodný post poradcu na Krajskom úrade v Banskej Bystrici, neučinil tak v zákonnej lehote a jeho pracovný pomer bol pre neospravedlnenú absenciu ukončený. 
Kandidoval na post predsedu banskobystrického samosprávneho kraja.
János Szigeti

János Szigeti (* 28. december 1952, Búč) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
János Szigeti nastúpil ako náhradník na neuplatňovaný mandát poslanca Józsefa Berényiho vo volebnom období 2002-2006 za SMK-MKP. Bol členom Výboru NR SR pre pôdohospodárstvo.
Jozef Ševc

Jozef Ševc (* 16. máj 1948) bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky. Bol tiež predsedom Komunistickej strany Slovenska.
Jozef Ševc bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 20022006 za KSS. Bol členom Zahraničného výboru NR SR a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS. Je zaťom bývalého komunistického prominenta Vasila Biľaka.
V predčasných parlamentných voľbách v roku 2006 sa KSS do NRSR nedostala a Jozef Ševc po volebnom neúspechu odstúpil z vedenia strany.
Ivan Šimko

Ing. JUDr. Ivan Šimko (* 1. január 1955, Bratislava) je slovenský politik, bývalý minister vnútra Slovenskej republiky a bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Životopis.
Narodil sa v Bratislave v rodine architekta Ivana Šimka a Tatiany, rodenej Viestovej, netere veliteľa SNP Rudolfa Viesta. Má sestru a brata.
V roku 2020 pracoval v think-tanku KREDIT, naviazanom spoluprácou so stranou KDH.
Je ženatý a má štyri deti.
LAMP (softvér)

LAMP je skratka pre sadu nástrojov
O Canada

O Canada je štátna hymna Kanady od 1. júla 1980. Pretože Kanada je dvojjazyčný štát, štátna hymna má dve oficiálne verzie, anglickú a francúzsku, ktoré však nie sú textovo totožné. V teritóriu Nunavut, obývanom hlavne Inuitmi, sa hymna hrá okrem týchto dvoch verzií aj v jazyku Inuitov nazývanom "inuktitut". V tomto jazyku je názov hymny "Uu Kanata".
Stanislav Škoda

Stanislav Škoda (* 23. október 1941) je poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Stanislav Škoda bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SDKÚ. Je členom Výboru NR SR pre ľudské práva, národnosti a postavenie žien.
AWK

awk je jednoduchý skriptovací jazyk, vhodný hlavne na spracovanie textu.
Príklad.
codice_1
Tento príkaz vytlačí na konci výpisu celkovú veľkosť súborov v adresári v kB.
Fridrich II.

Fridrich II. môže byť:
Igor Šulaj

Ing. Igor Šulaj (* 15. september 1963) je slovenský politik a bývalý riaditeľ Daňového riaditeľstva SR.
Životopis.
Igor Šulaj vyštudoval Fakultu ekonomiky služieb a cestovného ruchu Vysokej školy ekonomickej v Banskej Bystrici. V roku 1985 pracoval ako odborný asistent na VŠE v Banskej Bystrici, od roku 1986 pracovník ekonomického úseku ZŤS - Obchodný podnik Slovenská Ľupča. Od roku 1992 je členom Slovenskej komory daňových poradcov a od roku 1995 Slovenskej komory audítorov. Od roku 1996 bol konateľom spoločnosti BDR Consult s.r.o. V roku 1997 pracoval v Železniciach Slovenskej republiky a od roku 1998 bol komandistom firmy DANTAS, k.s. 
Politika.
Igor Šulaj bol podpredsedom strany SMER - sociálna demokracia do 30. septembra 2006 a ministrom financií tieňovej vlády SMERu. V roku 2002 bol zvolený za poslanca NR SR za SMER, ktorý od 1. januára 2005 pôsobí pod názvom SMER - sociálna demokracia. Bol členom Výboru NR SR pre financie, rozpočet a menu.
Vo voľbách v roku 2006 bol opätovne zvolený za poslanca národnej rady. 19. júla 2006 sa vzdal poslaneckého mandátu. 28. júla 2006 bol menovaný za riaditeľa Daňového riaditeľstva SR, 16. júla 2010 ho Ivan Mikloš z tejto pozície odvolal.
Vojtech Tkáč

Vojtech Tkáč (* 2. marec 1949, Rudňany) je bývalý minister práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenska.
Profesionálna kariéra.
Vojtech Tkáč absolvoval Právnickú fakultu Univerzity Komenského v Bratislave v roku 1972. Od roku 1972 pôsobil na katedre pracovného práva Právnickej fakulty Univerzity Komenského, neskôr na odbore pracovného práva a sociálneho zabezpečenia na Právnickej fakulte Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach. V roku 1980 získal vedeckú hodnosť kandidáta vied a v roku 1982 ho vymenovali za docenta v odbore pracovné právo. 
Od mája 1987 pracoval na bývalej Ústrednej rade odborov v Prahe ako vedúci oddelenia sociálnej starostlivosti, neskôr sociálnej politiky. Od marca 1990 pôsobil vo funkcii vedúceho legislatívneho oddelenia Českej a Slovenskej konfederácie odborových zväzov. 
V roku 2008 bol vymenovaný profesorom v odbore sociálna práca na Vysokej škole zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave. 
Politická kariéra.
Volebné obdobie 1992 – 1994.
V roku 1993 ho HZDS nominovalo ako nestraníka do funkcie štátneho tajomníka Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (MPSVR SR). V tejto funkcii pôsobil až do pádu vlády Vladimíra Mečiara v marci 1994. V lete toho istého roku vstúpil do HZDS.
Volebné obdobie 1994 – 1998.
V predčasných parlamentných voľbách, ktoré sa konali na jeseň v roku 1994, bol zvolený za poslanca Národnej rady SR. Pôsobil tam ako predseda ústavnoprávneho výboru NR SR až do novembra 1995. V decembri 1994 bol znovu menovaný do funkcie štátneho tajomníka MPSVR SR. Po odstúpení ministerky práce, sociálnych vecí a rodiny Oľgy Keltošovej bol 27. februára 1998 menovaný do funkcie ministra. V tejto funkcii pôsobil až do skončenia funkčného obdobia Mečiarovej vlády 30. októbra 1998.
Volebné obdobia 1998 – 2002 a 2002 – 2006.
Vo voľbách v septembri 1998 bol Vojtech Tkáč zvolený za poslanca NR SR za HZDS. Tak isto bol zvolený za poslanca za HZDS aj vo voľbách v roku 2002. Začiatkom roku 2003 bol na čele skupiny 11 poslancov HZDS, ktorí vystúpili z HZDS a založili novú stranu Ľudová únia. Na ustanovujúcom kongrese strany 3. mája 2003 bol Vojtech Tkáč zvolený za jej predsedu. Po neúspechu strany vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2004 sa v septembri 2004 vzdal funkcie predsedu strany a súčasne z Ľudovej únie vystúpil. V máji 2005 sa stal členom poslaneckého klubu strany SMER - sociálna demokracia. Bol členom Výboru NR SR pre sociálne veci a bývanie a Stálej delegácie NR SR do Parlamentného zhromaždenia Rady Európy.
Ocenenia.
V roku 1998 mu Vladimír Mečiar (vykonávajúci prezidentské právomoci) prepožičal štátne vyznamenanie Rad Ľudovíta Štúra I. triedy.
Jarmila Tkáčová

Ing. Jarmila Tkáčová (* 8. november 1960) je bývalá poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky.
Jarmila Tkáčová bola zvolená za poslankyňu NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SDKÚ. V tomto období bola podpredsedníčkou Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií, členkou Výboru NR SR pre pôdohospodárstvo a členkou Stálej delegácie NR SR do Stredoeurópskej iniciatívy. Vo volebnom pobdobí 2006-2010 bola opätovne zvolená za poslanyňu NR SR za SDKÚ-DS. Bola členkou výboru pre nezlučiteľnosť funkcií, členkou výboru pre pôdohospodárstvo a ochranu životného prostredia a členkou Stálej delegácie NR SR do Stredoeurópskej iniciatívy (CEI).
Katarína Tóthová

Prof. JUDr. Katarína Tóthová, DrSc. (* 6. február 1940, Bratislava) je slovenská politička, bývalá podpredsedníčka vlády a ministerka spravodlivosti, ako aj bývalá poslankyňa národnej rady. Patrí medzi spoluautorov Ústavy Slovenskej republiky.
Politická činnosť.
Katarína Tóthová vstúpila do Hnutia za demokratické Slovensko v roku 1991.
Na post poslankyne národnej rady bola zvolená za hnutie v parlamentných voľbách v rokoch 1992, 1994, 1998 a 2006. 
Od 24. júna 1992 do 15. marca 1994 bola ministerkou spravodlivosti. V rokoch 1994 až 1998 bola podpredsedníčkou vlády Vladimíra Mečiara pre legislatívu.
Po voľbách v roku 2002 nastúpila do funkcie poslankyne až 4. decembra 2003 ako náhradníčka za Gabriela Karlina, ktorého mandát dočasne zanikol kvôli trestnému stíhaniu. Karlin sa do funkcie vrátil 5. marca 2004 a Tóthovej mandát náhradníčky zanikol. Do funkcie sa dostala opäť 24. augusta 2004, keď zanikol mandát poslankyne Ireny Belohorskej, ktorá sa stala europoslankyňou. Vo funkcii zostala do konca volebného obdobia. Katarína Tóthová bola členkou Výboru NR SR pre verejnú správu.
Po voľbách v 2006 bola ako poslankyňa členka Ústavnoprávneho výbor NR SR a Výboru NR SR na preskúmavanie rozhodnutí NBÚ.
Vedecká publikačná činnosť.
V roku 1962 úspešne absolvovala Právnickú fakultu Univerzity Komenského. Od roku 1963 na tejto fakulte pôsobí, pričom aj v súčasnosti pracuje na Katedre správneho a environmentálneho práva ako profesorka.
Katarína Tóthová je autorka viacerých vedeckých monografií a vedeckých článkov v oblasti správneho práva. Medzi najvýznamnejšie patria:
Tibor Tóth

Ing. Tibor Tóth (* 28. september 1957, Šahy) je slovenský politik a bývalý primátor mesta Vráble. V rokoch 1998-2002 bol vedúcim Úradu vlády Slovenskej republiky. Bol tiež bývalým poslancom Národnej rady Slovenskej republiky a Nitrianskeho samosprávneho kraja.
Životopis.
Pochádza zo Šiah. Má mladšiu sestru Agnesu, ktorá žije v Šahách. Má 7 detí, 4 synov a 3 dcéry.
Politická kariéra.
Absolvent Elektrotechnickej fakulty SVŠT v Bratislave vstúpil do politiky na konci roka 1989, keď sa stal jedným zo zakladajúcich členov kresťanskodemokratického hnutia v Nitrianskom kraji. V rokoch 1998-2002 bol vedúcim Úradu vlády Slovenskej republiky počas prvej vlády Mikuláša Dzurindu. Od roku 2002 je primátorom mesta Vráble, úspešne zvoleným v piatich po sebe nasledujúcich voľbách (2002, 2006, 2010, 2014, 2018). Tibor Tóth bol zvolený za poslanca nitrianskeho VÚC vo volebnom období 2005-2009 za SDKÚ. V rokoch 20022006 a 20102012 bol poslancom NR SR za SDKÚ, resp. SDKÚ-DS.
V rokoch 2002 až 2022 zastával post primátora mesta Vráble.
Concierge

Concierge alebo komorník (z fr. "concierge" &lt; lat. "conservus" = spoluotrok) je zamestnanec žijúci priamo v dome svojho pána a plniaci úlohy správcu domu. Svoj význam mal hlavne v minulosti. V stredoveku navštevoval šľachtu na ich zámkoch. Iná funkcia komorníka v stredoveku bola úradník kráľa, ktorý bol zodpovedný za udržiavanie spravodlivosti za pomoci súdnych zriadencov. 
V súčasnosti ponúkajú služby komorníka mnohé hotely. Cieľom je uľahčiť hosťom hľadanie reštaurácií, zaujímavých miest, či privolanie taxíka. Existujú súkromné spoločnosti, ponúkajúce tieto služby jednotlivcom, či veľkým súkromným spoločnostiam. Dnešný komorník alebo concierge už prekonal hranice svojho pôsobenia. Existuje takzvaný "online concierge".
Milan Urbáni

MUDr. Milan Urbáni, CSc. MPH (* 21. august 1944, Ratkovská Zdychava – † 17. jún 2024, Banská Bystrica) bol bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky a bývalý podpredseda ĽS-HZDS.
Životopis.
MUDr. Milan Urbáni absolvoval v roku 1967 Lekársku fakultu UPJŠ v Košiciach. Od roku 1967 pracoval ako lekár v Banskej Bystrici. V rokoch 1975 až 1980 pôsobil ako primár v "Central Hospital Kabwe" v Zambii, neskôr v Líbyi. V roku 1991 pracoval ako vedúci odboru zdravotníctva ONV v Banskej Bystrici. V roku 1992 bol vedúcim gynekologického oddelenia polikliniky v Banskej Bystrici. Ako riaditeľ tejto polikliniky pôsobil v rokoch 1996 až 1999.
V roku 2002 bol zvolený za poslanca NR SR za HZDS. Na sneme strany 14. júna 2003 v Púchove bolo HZDS premenované na ĽS-HZDS. Milan Urbáni bol zároveň na tomto sneme zvolený za podpredsedu ĽS-HZDS pre vnútornú politiku. Na sneme strany 4. júna 2005 v Prešove bol opätovne zvolený za podpredsedu. V parlamente bol členom Výboru NR SR pre zdravotníctvo a Stálej delegácie NR SR do Parlamentného zhromaždenia Rady Európy.
V roku 2012 založil Stranu moderného Slovenska. Neskôr podnikal najmä v oblasti zdravotníctva, založil aj U-ART Gallery v Banskej Bystrici. V roku 2017 kandidoval na predsedu Banskobystrického samosprávneho kraja. Nebol zvolený, získal 1,21 %.
Po ťažkej chorobe zomrel 17. júna 2024 v banskobystrickej nemocnici.
Michal Vajda

Michal Vajda (* 4. február 1956) bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky.
Michal Vajda bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za KSS. Bol členom Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody a Výboru NR SR na kontrolu použitia informačno-technických prostriedkov.
Ivan Varga

Ing. Ivan Varga (* 15. jún 1953, Hurbanovo – † 14. september 2021) bol slovenský chemik a politik, poslanec Národnej rady SR za SMER-SD v rokoch 20022016.
V rokoch 1968 – 1972 študoval na Strednej priemyselnej škole chemickej v Bratislave. V roku 1977 absolvoval Chemickotechnologickú fakultu SVŠT v Bratislave. Od skončenia školy až do roku 2002 pracoval v Slovakofarme a.s. Hlohovec na rôznych pozíciách, naposledy vo funkcii riaditeľa pre vedu a výskum.
Bol jedným zo zakladajúcich členov strany SMER, vo volebnom vo volebnom období 20022006 bol zvolený za poslanca NR SR. Bol členom Výboru NR SR pre pôdohospodárstvo. Vo volebnom období 20062010 bol členom parlamentného výboru pre financie, rozpočet a menu. Vo volebnom období 20122016 bol členom Výboru NR SR pre zdravotníctvo.
Obvinenie z napadnutia.
Poslanec Jozef Viskupič (OĽaNO) ho 18. septembra 2013 obvinil, že ho spolu s ďalšími štyrmi poslancami za SMER pod vplyvom alkoholu fyzicky napadol kvôli sporu o papierovú maketu Roberta Fica.
Roman Vavrík

Ing. Roman Vavrík (7. január 1959) bol poslanec Národnej rady Slovenskej republiky tri volebné obdobia od roku 1994.
Roman Vavrík bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SDKÚ. Je predsedom Výbor NR SR na kontrolu použitia informačno-technických prostriedkov, podpredsedom Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť a členom Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti NBÚ.
Ľubomír Vážny

Ing. Ľubomír Vážny (* 15. júl 1957, Žilina) je slovenský politik. Je bývalý minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR. Funkciu vykonával od 4. júla 2006 do 8. júla 2010. Od roku 2012 do roku 2016 bol podpredsedom vlády SR pre investície. Od 24. júla 2017 do 9. septembra 2020 bol generálnym riaditeľom Sociálnej poisťovne.
Životopis.
Ľubomír Vážny absolvoval v roku 1981 SVŠT v Bratislave (Stavebná fakulta, odbor pozemné staviteľstvo). V roku 1981-1985 pôsobil ako majster na stavbe, stavbyvedúci, samostatný vývojový pracovník Pozemné stavby, š.p. Trnava, 1981-1994 vedúci oddelenia cien a typizácie, vedúci útvaru TÚ, technický námestník, riaditeľ v Stavoinveste HO Banská Bystrica. Od roku 1994 bol riaditeľom a konateľom spoločnosti Stavoinvesta s.r.o. Banská Bystrica. 
Ľubomír Vážny je členom predsedníctva strany SMER - sociálna demokracia a tieňovým ministrom dopravy a výstavby tejto strany. Bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 2002-2006 za SMER, ktorý od 1. januára 2005 pôsobí pod názvom SMER - sociálna demokracia. Bol podpredsedom Výboru NR SR pre hospodárstvo, privatizáciu a podnikanie a členom Mandátového a imunitného výboru NR SR. 
V roku 2006 opäť zvolený za poslanca Národnej rady SR za stranu SMER-SD, od 4. júla 2006 do 2010 minister dopravy pôšt a telekomunikácií.
Vo voľbách do orgánov samosprávy obcí v roku 2010 kandidoval za primátora Banskej Bystrice vo volebnej koalícii SMER, SNS, ĽS-HZDS. S 10 443 hlasmi skončil na druhom mieste, primátorom sa stal Peter Gogola s 13 842 hlasmi.
Riaditeľ Sociálnej poisťovne.
Vážny bol od 24. júla 2017 na návrh ministra Jána Richtera (SMER-SD) riaditeľom Sociálnej poisťovne. Vo funkcii nahradil Dušana Muňka.
9. septembra 2020 vláda Vážneho z funkcie odvolala. Podľa vlády si ako riaditeľ neplnil zákonné povinnosti. Vážneho nahradil Juraj Káčer, komunálny politik a dovtedajší viceprimátor Bratislavy.
Viliam Veteška

Viliam Veteška (* 16. august 1953, Púchov – † 21. apríl 2009, Banská Bystrica) bol podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky a bývalý podpredseda ĽS-HZDS.
Viliam Veteška v roku 1976 ukončil štúdium na Univerzite Komenského v Bratislave, kde v roku 1978 vykonal aj rigorózne skúšky a ziskal titul JUDr. Prešiel rôznymi zamestnaniami v obchode a službách. Od roku 1987 pracoval ako obchodný námestník generálneho riaditeľa CKM Praha. Po nežnej revolúcii v roku 1989 sa pustil do podnikania. V roku 1991 založil holdingovú spoločnosť Wili zameranú na cestovný ruch a prostredníctvom tejto spoločnosti v roku 1996 založil leteckú spoločnosť Slovenské aerolínie, a.s., kde pôsobil striedavo ako predseda predstavenstva alebo predseda dozornej rady.
V roku 2002 bol zvolený za poslanca NR SR za HZDS. Na sneme strany 14. júna 2003 v Púchove bolo HZDS premenované na ĽS-HZDS. Viliam Veteška bol zároveň na tomto sneme zvolený za podpredsedu ĽS-HZDS pre zahraničnú politiku. Na sneme strany 4. júna 2005 v Prešove bol opätovne zvolený za podpredsedu. V júni 2007 na sneme ĽS-HZDS v Nitre o funkciu prišiel.
Viliam Veteška bol v roku 2002 zvolený za podpredsedu NR SR. Tento post zastával až do svojej smrti. Bol zároveň členom Mandátového a imunitného výboru NR SR, Stálej delegácie NR SR do Stredoeurópskej iniciatívy a Euro-stredomorského Parlamentného zhromaždenia.