Vážska vodná cesta

Vážska vodná cesta (VVC) je plánovaná a sčasti realizovaná vodná cesta medzinárodného významu spájajúcej mesto Žilinu s Dunajom.
Južné napojenie Váhu na Dunaj je mimoriadne významné. Splavenie Váhu umožní priamy export výrobkov podnikom ležiacich v blízkosti Vážskej vodnej cesty (napr. SES Tlmače, Drôtovňa Hlohovec, Duslo, a. s. Šaľa) do záujmových oblastí vodnou dopravou. Napojením na Dunaj je Slovensko z hľadiska vodnej dopravy priamo napojené cez Prieplav Rýn-Mohan-Dunaj na medzinárodnú sieť vodných ciest 15tich európskych štátov. Južné prepojenie smeruje prepravu aj do Grécka, Turecka a do štátov blízkeho a ďalekého Východu.
Napojenie na vodný koridor Dunaj-Odra-Labe prostredníctvom alternatívnej trasy Váh-Morava otvára možnosti priameho spojenia Slovenska s baltskými prístavmi, ale aj integrovanie do siete vodných ciest Bieloruska, Ukrajiny a Ruska
Lode by dosiahli Žilinu prekonaním pätnástich plavebných komôr. Na prípadné prepojenie s Odrou by bolo treba ďalších viac ako pätnásť plavebných komôr a lodných výťahov. Alternatívne pri vybudovaní 2100 metrov dlhého preplavného tunela by lode medzi Žilinou a Bohumínom museli prekonať asi trinásť plavebných komôr a lodných výťahov.
Projekt Vážskej vodnej cesty nie je konkurenciou vodného koridoru Dunaj-Odra-Labe. „Stratégia prípravy vodnej cesty Dunaj-Odra-Labe nie je chápaná ako konkurenčná alternatíva vodnej cesty Váh-Odra, ale ako logické spojenie v rámci magistrálnych vnútrozemských vodných ciest Labe (E 20), Odry (E 30) a Dunaja (E 80). Obidve vodné cesty si nebudú vzájomne konkurovať, ale budú sa vzájomne dopĺňať a budú realizačným výstupom Európskej dohody AGN.“ 
Súčasný stav projektu.
Celková dĺžka VVC od Komárna po Žilinu predstavuje 250 km. Stavba vodnej cesty je rozdelená na 4 etapy:
Vláda Českej republiky dňa 15. apríla 2015 prijala aktualizáciu Politiky územného rozvoja ČR v rámci ktorej bol zámer prepojenie Odra-Váh vypustený.
Uvažuje sa o alternatívnom prepojení Vážskej vodnej cesty s riekou Moravou (a vodným koridorom Dunaj-Odra-Labe) v trase Hlohovec-Kúty.
Základné parametre vodnej cesty.
Na Vážskych vodných dielach bolo dokončených niekoľko plavebných komôr v niekoľkých parametroch:
V týchto parametroch boli vybudované plavebné komory na jedenástich vodných dielach na Váhu medzi Kráľovou a Žilinou, tie sú však nedokončené a slúžia len na prevádzanie vody. Všetky majú byť nahradené novými plavebnými komorami Triedy Va s rozmermi plavebných komôr 110 x 12 m s hĺbkou nad záporníkom 4,0 m.
Výstavba Vážskej vodnej cesty v úseku Komárno - Žilina bude pozostávať z výstavby týchto stavieb: 
Plánované prístavy
Ďalej bude potrebné upraviť a zrekonštruovať všetky plavebné kanály a zdvihnúť 6 cestných a 3 železničné mosty. Minimálna podjazdná výška mostov bude 7 m.
Úsek Žilina - Bohumín.
Tento úsek predstavuje preplavné prepojenie Vážskej vodnej cesty s vodnou cestou na rieke Odre, čo by konečnom dôsledku umožnilo spojenie Dunajskej vodnej cesty s cestou na Odre a ďalším pokračovaním na prístavy Baltského mora. Koncepčne to znamená vybudovať prieplav o parametroch triedy Va v podstate v koryte rieky Kysuca v úseku Žilina-Čadca. Za Čadcou prechádza trasa prieplavu do umelého kanála smerujúceho do Jablunkovského priesmyku a do údolia rieky Jelša (územie SR) a jeho zaústenie do rieky Odry u Bohumína. Myšlienku prepojenia Váhu s Odrou a vodného koridoru Dunaj-Odra-Labe na poľskej strane podporuje aj poľský projekt program integrovaného vodného hospodárstva v povodí Odry známy pod názvom "Program Odra 2006". Súčasťou integrovaného vodného hospodárstva je riešenie dopravnej funkcie rieky Odra a uvažuje sa o splavnení Odry na celom jej toku.
Realizácia plavebného spojenia Váhu a Odry v úseku Žilina-Bohumín sa dosiahne vybudovaním následných stavieb na tokoch spájaných riek a ich prítokoch:
Na tieto stavby by nadviazala celkom 16 stavieb (prieplavy, plavebné komory a lodné zdvíhadlo) na území Slovenska a 9 stavieb na území Poľska, ktorými by sa dosiahlo prepojenie Vážskej vodnej cesty na Oderskou vodnú cestu.
Priaznivé vplyvy.
Myšlienka projektu VVC je založená na dobudovanie vodné cesty, pričom podstatná časť hlavných objektov splavneného Váhu je už vybudovaná. Realizácia VVC by mala mať priaznivý vplyv na mnohé oblasti hospodárskeho a verejného života spoločnosti vďaka mimoriadne širokému záberu aktivít, ktoré je možné okolo vodnej cesty na Váhu rozvinúť.
Projekt je založený na princípe zhodnotenia:
Negatívne vplyvy.
Vybudovanie úseku Žilina - Bohumín si vyžiada veľké finančné náklady na výstavbu a nezvratný zásah do životného prostredia, pričom bude zmenený povrch veľkého územia. Plánovaná trasa prechádza aj cez obývané územia s existujúcou infraštruktúrou. Spojenie Vážskej vodnej cesty s vodnou cestou na rieke Odre musí prekonať Moravsko-sliezske Beskydy s výškou vrcholovej zdrže minimálne (pri využití prieplavného tunela s dĺžkou 5 500 m). 
Trieda VI.a - Rozmery plavebných komôr : 110 × 24 × 4,5 m
Trieda III - Rozmery plavebných komôr : 70 x 9 m
V týchto parametroch boli vybudované plavebnej komory na 11 vodných dielach na Váhu medzi králi a Žilinou, tie sú však nedokončené a slúži iba na prevádzanie vody. Všetky majú byť nahradené novými plavebnými komorami Triedy Va o rozmeroch plavebných komôr 110 x 12 m s hĺbkou nad záporníkem 4,0 m.
Výstavba Vážskej vodnej cesty v úseku Komárno - Žilina bude pozostávať z výstavby týchto stavieb:
Plánované prístavy
Ďalej bude potrebné upraviť a zrekonštruovať všetky plavebné kanály a zdvihnúť 7 cestných a 3 železničné mosty . Minimálna podjazdová výška mostov bude 7 m.
Spojenie Váh-Odra - úsek Žilina - Bohumín
Tento úsek predstavuje průplavní prepojenie Vážskej vodnej cesty s vodnou cestou na rieke Odre , čo v konečnom dôsledku umožňuje spojenie Dunajskej vodnej cesty s cestou na Odre a ďalším pokračovaním na prístavy Baltského mora . Koncepčne to znamená vybudovať prieplav o parametroch triedy Va v podstate v koryte rieky Kysuca v úseku Žilina - Čadca . Za Čadcou prechádza trasa prieplavu do umelého kanála smerujúceho do Jablunkovského priesmyku a do údolia rieky Olše ( územie SR ) a jeho zaústenie do rieky Odry u Bohumína . Myšlienku prepojenia Váhu s Odrou a vodného koridoru Dunaj - Odra - Labe na poľskej strane podporuje aj poľský projekt program integrovaného vodného hospodárstva v povodí Odry známy pod názvom "Program Odra 2006" . Súčasťou integrovaného vodného hospodárstva je riešenie dopravnej funkcie rieky Odra a uvažuje sa so splavněním Odry na celom jej tok . Realizácia průplavního spojenie Váhu a Odry v úseku Žilina - Bohumín by sa dosiahlo vybudovaním následných stavieb na tokoch spájaných riek a ich prítokoch:
Stavby na území Slovenska
Na tieto stavby nadväzuje celkom 16 stavieb ( prieplavy , plavebné komory a lodné zdvíhadlo) na území Slovenska a 9 stavieb na území Poľska , ktorými sa dosiahne prepojenie Vážskej vodnej cesty na Oderské vodnú cestu.
Prínosy
Negatíva a komplikácie
Vybudovanie úseku Žilina-Bohumín by si vyžiadalo veľké finančné náklady na výstavbu a zásah do životného prostredia, pričom bude zmenený povrch veľkého územia. Plánovaná trasa prechádza aj cez obývané územia s existujúcou infraštruktúrou. Spojenie Vážskej vodnej cesty s vodnou cestou na rieke Odre musí prekonať Moravskoslezské Beskydy s vrcholovou zdrží vo výške minimálne 470 m nm (pri využití průplavního tunela o dĺžke 5500 m). Zástupcovia hospodárstva v Moravskosliezskom kraji nesúhlasí s prepojením Odry a Váhu cez Jablunkovský priesmyk, pretože nerieši prístup na vodnú cestu Moravskosliezskym firmám a neumožňuje prepojenie Odry a Labe. Preferovaným vodným spojením v Česku je vodný koridor Dunaj-Odra-Labe.