Gerhard Fieseler

Gerhard Fieseler (* 15. apríl 1896, Glesch – † 1. september 1987, Kassel) bol nemecký stíhací pilot, letecké eso v prvej svetovej vojne, majster sveta v leteckej akrobacii, konštruktér a výrobca lietadiel.
Život.
Fieseler sa narodil v meste Glesch (dnes časť mesta Bergheim) v Severnom Porýni-Vestfálsku ako syn tlačiara Augusta Fieselera a Kathariny Fieselerovej z Koblenzu. Od svojich šiestich rokov pomáhal v otcovej tlačiarni v Bonne. V mladosti sa vďaka záujmu o techniku venoval stavbe modelov lietadiel. 
Stíhací pilot.
Na začiatku prvej svetovej vojny vstúpil dobrovoľne k "Fliegerabteilung" v Berlíne-Johannisthale. Vďaka nedostatku pilotov a vtedajšiemu nariadeniu sa zaradil do leteckého výcviku. Po nehode, ktorá sa stala pri výcviku sa ťažko zranil a z nemocnice ho prepustili až vo februári 1916, potom pôsobil ako pozorovací pilot. V októbri 1916 Fieselera pridelili k "Fliegerabteilung 243" a neskôr bol prevelený k "Fliegerabteilung 43". Nasledovalo preškolenie na jednomiestne lietadla a v máji 1917 presun na macedónsky front k "Jaste 25", kde dosiahol Fieseler 20. augusta 1917 svoje prvé víťazstvo vo vzdušnom súboji. Južne od obce Prilip zostrelil nepriateľský Nieuport 17; do konca vojny pridal ešte 18 ďalších víťazstiev. Bol vyznamenaný Zlatým záslužným krížom a Železným krížom 1914 druhej a prvej triedy. 
Akrobacia.
Po skončení vojny sa vrátil do tlačiarne, ale túžil vrátiť sa k lietaniu. Kvôli podmienkam z Versailles však nebolo letectvo vo Weimarskej republike povolené až do roku 1922. Fieseler v roku 1926 zavrel tlačiareň v Eschweilere a pracoval ako inštruktor lietania pre spoločnosť "Raab-Katzenstein" v Kassele. Tu sa zdokonaľoval v lietaní a ako mnoho vojnových pilotov, venoval sa aj akrobacii. V roku 1927 predvádzal v Zürichu v tom čase odvážne kúsky a začal sa venovať aj prvkom vyššej akrobacie; predvádzal ako jeden z prvých tri obrátené premety za sebou. O rok neskôr navrhol svoje prvé akrobatické lietadlo – Fieseler F1, vyrobené firmou Raab-Katzenstein. Koncom 20. rokov sa podieľal na vývoji a návrhu lietadla Raab-Katzenstein RK-26 Tigerschwalbe. Model bol ponúknutý a potom odpredaný švédskej spoločnosti "AB Svenska Järnvägverkstaderna" ("ASJA"), ktorá začiatkom 30. rokov vyrobila 25 kusov týchto lietadiel pre švédske letectvo.
V roku 1930 však spoločnosť Raab-Katzenstein skrachovala a Fieseler za peniaze ušetrené za akrobatické vystúpenia kúpil spoločnosť "Segelflugzeugbau Kassel", ktorá vyrábala klzáky a 1. apríla 1930 ju premenoval na Fieseler Flugzeugbau (od roku 1939 "Gerhard-Fieseler-Werke GmbH"). Hoci ešte istý čas pokračoval vo výrobe vetroňov, od roku 1932 sa zameral na výrobu športových lietadiel podľa vlastných návrhov. S jedným z nich, dvojplošníkom Fieseler Fi 2 „Tiger“, sa v roku 1934 zúčastnil na prvých Majstrovstvách sveta v leteckej akrobacii v Paríži. Zvíťazil a vyhral prémiu 100 000 francúzskych frankov, ktoré investoval do rozvoja svojej firmy. Po majstrovstvách na ktorým zahynuli dvaja z jeho súperov, sa však akrobacii prestal venovať.
Priemyslník.
Nielen vďaka členstvu v NSDAP získal v roku 1935 Fieseler kontrakt na stavbu licenčných lietadiel pre znovu budovanú Luftwaffe. Skutočný úspech nasledoval o rok neskôr, keď zvíťazil v súťaži, ktorú vypísalo "Technické oddelenie" na návrh pozorovacieho a spojovacieho lietadla s krátkym štartom aj pristátím. Toto nové lietadlo malo používať radový motor Argus As 10 s výkonom 240 koní. Ten sa onedlho začal vyrábať ako Fieseler Fi 156 "Storch"; do konca vojny ich bolo celkom vyrobených 2 549. 
Ďalšími známymi typmi lietadiel, ktoré sa vyrábali vo firme Fieseler a v iných firmách v licencii boli:
Gerhard Fieseler bol 29. mája 1944 zosadený z funkcie spoločnosti Fieseler-Werke, keďže pre Luftwaffe nesplnila plánovanú produkciu. V tom čase mala spoločnosť viac než 10 000 pracovníkov, okrem toho aj niekoľko tisíc nútene nasadených holandských robotníkov v troch továrňach v Kassele. 
Po druhej svetovej vojne bol Fieseler určitý čas v zaisťovacej väzbe v USA. Po prepustení znovu sprevádzkoval časť svojej firmy a vyrábal súčiastky pre automobilový priemysel. Gerhard Fieseler zomrel v Kassele vo veku 91 rokov. Pomenovali po ňom akrobatickú figúru, je aj autorom autobiografie "Meine Bahn am Himmel".