Antonov An-225

Antonov An-225 "Mrija" (ukr./rus. Антонов Ан-225 Мрія/Мрия; v kóde NATO: „Cossack“) bolo strategické nákladné lietadlo, ktoré skonštruovali Ukrajinec Piotr Balabujev a Rus Viktor Tolmačiov pod vedením Rusa Olega Antonova (výrobca Antonov) v 80. rokoch 20. storočia. Názov "Mrija" znamená v preklade "sen", resp. "inšpirácia". An-225 poháňalo šesť dvojprúdových motorov a bolo najdlhším a zároveň najťažším lietadlom, aké bolo kedy postavené, pričom jeho maximálna vzletová hmotnosť bola 640 ton. Lietadlo malo najväčšie rozpätie krídel zo všetkých lietadiel v aktívnej službe. Od roku 2001 bol v službe jeden An-225 (s imatrikulačnou značkou UR-82060) ukrajinského prevádzkovateľa Avialiniji Antonova. Lietadlo bolo zničené 27. februára 2022 počas ruského útoku na letisko Hostomeľ pri Kyjeve.
Antonov An-225 bol pôvodne vyvinutý na prepravu raketoplánu "Buran". Prvý An-225 bol skonštruovaný v roku 1988 a zostal v komerčnej prevádzke u Avialiniji Antonova, kde sa používal na prepravu nadrozmerných nákladov. Lietadlo je držiteľom absolútnych rekordov v preprave nákladu v jednom kuse s hmotnosťou 189 980 kilogramov a preprave nákladu s celkovou hmotnosťou 253 820 kilogramov. Takisto komerčným letom dopravilo náklad s hmotnosťou 247 000 kilogramov.
Vývoj.
Antonov An-225 navrhla sovietska konštrukčná kancelária Antonov na prepravu raketových motorov pre raketu Energija a raketoplánu "Buran" pre sovietsky kozmický program. An-225 navrhli ako náhradu lietadla Mjasiščev VM-T. Pôvodný účel a zameranie lietadla An-225 je podobné s americkými Shuttle Carrier Aircraft určenými na prepravu amerického raketoplánu.
Prvý skúšobný let An-225 sa uskutočnil 21. decembra 1988, pričom išlo o 74-minútový let z Kyjeva. Pôvodne mali byť skonštruované dve lietadlá An-225, ale zatiaľ bolo dokončené iba jedno.
An-225 prvýkrát vzlietol s raketoplánom "Buran" 13. mája 1989, kedy ho prevážal z letiska Žukovskij na kozmodróm Bajkonur. O mesiac neskôr s ním letel na parížsky aerosalón a počas letu späť (s "Buranom" na chrbte a v trupe s troskami na aerosalóne havarovaného MiGu-29) pristál 19. júna 1989 aj na letisku Praha-Ruzyně. Praha sa tak stala druhým zahraničným mestom, v ktorom An-225 pristál. Išlo však o núdzové pristátie kvôli poruche na hydraulike. V septembri 1989 bol An-225 na leteckom dni na letisku v Ostrave. Lietal aj na Medzinárodnom aerosalóne vo Farnborough v roku 1990.
Kvôli zrušeniu vývoja raketoplánu "Buran" bol An-225 v roku 1994 odstavený na letisku v Hostomeli. Po modernizácii motorov a elektroniky An-225 opäť vzlietol až 7. mája 2001, kedy vykonal 30-minútový let okolo letiska, na ktorom bol dovtedy odstavený. Potom sa využíval na komerčnú prepravu nákladov u spoločnosti Avialiniji Antonova.
Vzhľadom na ekonomické problémy po rozpade Sovietskeho zväzu bola v roku 1994 stavba druhého stroja prerušená a jeho nedokončené pozostatky boli zakonzervované v továrni spoločnosti Antonov. V roku 2006 sa Antonov rozhodol dokončiť stavbu druhého stroja, ktorý mal vzlietnuť v druhej polovici roka 2008, čo sa však nerealizovalo. V máji 2011 prejavilo o tento zakonzervovaný kus záujem ruské ministerstvo obrany a v auguste toho istého roku si vyžiadalo od ukrajinského výrobcu konkrétne informácie a podmienky, za akých by mohol byť druhý An-225 dokončený a modernizovaný. Od rokovaní sa nakoniec upustilo.
Dňa 30. augusta 2016 bola medzi spoločnosťami Antonov a Airspace Industry Corporation of China podpísaná dohoda o obnovení výroby lietadiel An-225. Táto zmluva dáva Číne prístup k plánom a technológiám na účely výroby lietadla. Čína nezverejnila koľko týchto strategických nákladných lietadiel plánuje vyrobiť. Plánovaný prevod technológií a výroba ďalších lietadiel v Číne však môže byť právne problematická, keďže existujúce typové osvedčenie pre An-225 sa vzťahuje len na jediné vyrobené lietadlo, a to na stroj s poradovým číslom 01-01 (palubné číslo 86 060).
Dňa 27. februára 2022 bolo lietadlo zničené Ruskou armádou z dôvodu prebiehajúcej vojny na Ukrajine.
Konštrukcia.
Jeho základ je v lietadle Antonov An-124, pričom An-225 mal rozšírený trup v tvare valca pred a za krídlami. Krídla boli tiež v základoch predĺžené, čím sa zväčšilo aj rozpätie. Dva dodatočné dvojprúdové motory Progress D-18T boli namontované do nových koreňov krídel, a tak celkovo malo lietadlo šesť motorov. Podvozok lietadla mal 32 kolies, pričom niektoré z nich boli riaditeľné a dovoľovali lietadlu otočiť sa na 60 metrov širokej vzletovej a pristávacej dráhe. Podobne ako u jeho predchodcu An-124, aj u An-225 mal predný podvozok funkciu poklesu, vďaka čomu sa môže náklad ľahšie vykladať a nakladať. Dvojitá zvislá chvostová plocha bola použitá predovšetkým kvôli preprave ťažkých nákladov na trupe, ktoré by pri klasickej zvislej chvostovej ploche mohli zapríčiniť porušenie obtoku vzduchu.
Pôvodne bol Antonov An-225 konštruovaný na celkovú hmotnosť 600 ton, ale v rokoch 2000 až 2001 podstúpil úpravy, najmä zosilnenie podlahy, čím sa zvýšila celková hmotnosť na 640 ton.
Obidve hodnoty jeho maximálnej vzletovej hmotnosti mu priniesli titul najťažšieho lietadla na svete, pričom bolo ťažšie ako dvojposchodový Airbus A380. Lietadlo Boeing 747 Dreamlifter má väčší objem nákladového priestoru 1 840 m³. Lietadlo Hughes H-4 Hercules známe ako "Spruce Goose" má väčšie rozpätie krídel a tiež väčšiu celkovú výšku, ale bolo o 20% kratšie, a kvôli použitým konštrukčným materiálom aj ľahšie. Okrem toho lietadlo "Spruce Goose" letelo len jediný raz, a tak bolo An-225 najväčším lietadlom na svete, ktoré bolo v službe.
Objem nákladného priestoru bol 1 300 m³ a jeho rozmery boli 6,4 metra (šírka), 4,4 metra (výška) a 43,35 metra (dĺžka).