burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Únějovice

Únějovice je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 105 obyvateľov, z toho 57 mužov a 48 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,0 roka (muži 39,4 roka, ženy 47,2 roka).
Úsilov

Úsilov je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 137 obyvateľov, z toho 70 mužov a 67 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,6 roka (muži 40,4 roka, ženy 40,8 roka).
Velký Malahov

Velký Malahov je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 263 obyvateľov, z toho 139 mužov a 124 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,8 roka (muži 37,3 roka, ženy 38,3 roka).
Vlkanov (okres Domažlice)

Vlkanov je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 128 obyvateľov, z toho 69 mužov a 59 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,4 roka (muži 37,4 roka, ženy 41,8 roka).
Všekary

Všekary sú obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 116 obyvateľov, z toho 68 mužov a 48 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,8 roka (muži 37,5 roka, ženy 43,0 roka).
Všepadly

Všepadly sú obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 47 obyvateľov, z toho 27 mužov a 20 žien, pričom priemerný vek v obci bol 50,9 roka (muži 46,6 roka, ženy 56,6 roka).
Všeruby (okres Domažlice)

Všeruby sú mestečko v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 823 obyvateľov, z toho 419 mužov a 404 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,6 roka (muži 39,0 roka, ženy 40,3 roka).
Ždánov

Ždánov je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 152 obyvateľov, z toho 78 mužov a 74 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,9 roka (muži 39,6 roka, ženy 42,3 roka).
Srbice

Srbice môžu byť:
Srby

Srby môžu byť:
Stráž

Stráž môže byť:
Tlumačov

Tlumačov môže byť:
Vlkanov

Vlkanov môže byť:
Všeruby

Všeruby môžu byť:
Babylon (okres Domažlice)

Babylon (okres Domažlice) je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 293 obyvateľov, z toho 157 mužov a 136 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,3 roka (muži 39,6 roka, ženy 41,2 roka).
Bukovec (okres Domažlice)

Bukovec (okres Domažlice) je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 95 obyvateľov, z toho 41 mužov a 54 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,8 roka (muži 44,2 roka, ženy 45,3 roka).
Drahotín (okres Domažlice)

Drahotín je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2014 tu žilo 190 obyvateľov, z toho 95 mužov a 95 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,0 roka (muži 38,6 roka, ženy 35,3 roka).
Hlohová (okres Domažlice)

Hlohová je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 251 obyvateľov, z toho 130 mužov a 121 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,8 roka (muži 43,0 roka, ženy 42,7 roka).
Hostouň (okres Domažlice)

Hostouň je mesto v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 1 335 obyvateľov, z toho 692 mužov a 643 žien, pričom priemerný vek v meste bol 39,3 roka (muži 38,8 roka, ženy 39,9 roka).
Hradiště (okres Domažlice)

Hradiště je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 169 obyvateľov, z toho 89 mužov a 80 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,3 roka (muži 40,8 roka, ženy 44,1 roka).
Hvožďany (okres Domažlice)

Hvožďany (okres Domažlice) sú obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 33 obyvateľov, z toho 13 mužov a 20 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,0 roka (muži 43,4 roka, ženy 41,0 roka).
Mnichov (okres Domažlice)

Mnichov je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 244 obyvateľov, z toho 122 mužov a 122 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,8 roka (muži 40,4 roka, ženy 39,3 roka).
Němčice (okres Domažlice)

Němčice je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 129 obyvateľov, z toho 71 mužov a 58 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,8 roka (muži 40,8 roka, ženy 40,8 roka).
Nová Ves (okres Domažlice)

Nová Ves je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 135 obyvateľov, z toho 72 mužov a 63 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,0 roka (muži 43,6 roka, ženy 44,4 roka).
Rybník (okres Domažlice)

Rybník je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 182 obyvateľov, z toho 96 mužov a 86 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,1 roka (muži 40,4 roka, ženy 35,5 roka).
Staňkov (okres Domažlice)

Staňkov je mesto v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 3 243 obyvateľov, z toho 1 626 mužov a 1 617 žien, pričom priemerný vek v meste bol 41,3 roka (muži 39,7 roka, ženy 42,9 roka).
Újezd (okres Domažlice)

Újezd je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 402 obyvateľov, z toho 198 mužov a 204 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,2 roka (muži 38,3 roka, ženy 40,0 roka).
Vidice (okres Domažlice)

Vidice (okres Domažlice) je obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 174 obyvateľov, z toho 86 mužov a 88 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,4 roka (muži 40,2 roka, ženy 44,6 roka).
Zahořany (okres Domažlice)

Zahořany (okres Domažlice) sú obec v Česku v okrese Domažlice v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 972 obyvateľov, z toho 485 mužov a 487 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,6 roka (muži 40,5 roka, ženy 42,6 roka).
Hladomor

Hladomor predstavuje situáciu, kedy na nejakom území panuje taký nedostatok potravín, že ľudia masovo umierajú na podvýživu. K hladomoru môže dôjsť napríklad v dôsledku prírodnej katastrofy, ktorá zničí úrodu (sucho, živelná pohroma alebo nejaké infekčné ochorenie hlavných plodín – napr. nedávne hladomory zo sucha v Sahele alebo veľký hladomor v Írsku v rokoch 1845 – 1849, ktorý nastal potom, čo plesňové a vírusové choroby zničili celú úrodu zemiakov). Ďalšou príčinou hladomoru môže byť úmyselné vyvolanie – najdrastickejším prípadom je hladomor, ktorý Stalinova vláda umelo vyvolala v 30. rokoch na Ukrajine, Tambovskej oblasti Ruska, Kazachstane a ďalších oblastiach ZSSR, počas ktorého zahynuli milióny ľudí. Smrť hladom využilo aj nacistické Nemecko počas holokaustu, keď nechalo hladovať obyvateľov segregovaných v židovských getách, alebo spôsob likvidácie sovietskych vojnových zajatcov v úvodnej časti sovietsko-nemeckej vojny. Hladomor taktiež býva sprievodným javom vojen.
V rokoch 1771 – 1772 za panovania Márie Terézie vypukol po kritickej neúrode hladomor v Čechách. Zomrela desatina obyvateľov Čiech (250 000 ľudí). V celej Rakúskej monarchii zomrelo v týchto rokoch hladom okolo milión ľudí.
Hladomory z neúrody bývali bežným javom v stredoveku. Stredovekú Britániu zasiahol hladomor spoločne s morom celkom deväťdesiatpätkrát, Francúzsko bolo v stredoveku postihnuté hladomorom sedemdesiatpäťkrát. V Číne bolo medzi rokmi 108 pred Kr. a 1911 napočítaných celkom 1828 hladomorov t. j. takmer jeden hladomor ročne. V rokoch 1876 – 1879 zomrelo počas hladomoru v severnej Číne 12 miliónov ľudí. Najhorší hladomor postihol Čínu v rokoch 1958 – 1961, kedy následkom politiky Mao Ce-tunga zomrelo hladom najmenej 30 miliónov ľudí.
Epicentrum (zemetrasenie)

Epicentrum je myslený bod na povrchu Zeme, ktorý vznikne kolmým premietnutím hypocentra na zemský povrch. 
Ide o miesto, kde sa uvoľní najviac energie z hypocentra. Na presné určenie epicentra sa využíva v seizmológii určovanie za pomoci seizmografu. Na presné určenie sú potrebné údaje najmenej z 3 prístrojov, podľa ktorých sa dá následne presne určiť východisková poloha.
Běhařov

Běhařov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 28. augusta 2006 tu žilo 165 obyvateľov.
Běšiny

Běšiny sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 844 obyvateľov, z toho 439 mužov a 405 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,7 roka (muži 39,4 roka, ženy 42,0 roka).
Bezděkov (okres Klatovy)

Bezděkov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 938 obyvateľov, z toho 470 mužov a 468 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,3 roka (muži 39,7 roka, ženy 40,9 roka).
Biřkov

Biřkov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 138 obyvateľov, z toho 66 mužov a 72 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,6 roka (muži 44,0 roka, ženy 39,4 roka).
Bolešiny

Bolešiny sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 734 obyvateľov, z toho 356 mužov a 378 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,2 roka (muži 37,0 roka, ženy 39,3 roka).
Borovy

Borovy sú obec v Česku v okrese Plzeň-juh v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 230 obyvateľov, z toho 119 mužov a 111 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,9 roka (muži 40,5 roka, ženy 43,4 roka).
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1358.
Budětice

Budětice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 293 obyvateľov, z toho 153 mužov a 140 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,7 roka (muži 43,7 roka, ženy 48,0 roka).
Bukovník

Bukovník je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 87 obyvateľov, z toho 41 mužov a 46 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,8 roka (muži 42,1 roka, ženy 39,6 roka).
Čachrov

Čachrov je mestečko v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 525 obyvateľov, z toho 292 mužov a 233 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,8 roka (muži 41,9 roka, ženy 43,8 roka).
Červené Poříčí

Červené Poříčí je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 232 obyvateľov, z toho 121 mužov a 111 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,7 roka (muži 38,2 roka, ženy 45,5 roka). V obci sa nachádza Zámok Červené Poříčí.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1318.
Číhaň

Číhaň je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 202 obyvateľov, z toho 99 mužov a 103 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,2 roka (muži 41,6 roka, ženy 40,8 roka).
Čímice

Čímice sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 180 obyvateľov, z toho 88 mužov a 92 žien, pričom priemerný vek v obci bol 47,9 roka (muži 46,0 roka, ženy 49,7 roka).
Dešenice

Dešenice sú mestečko v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 689 obyvateľov, z toho 348 mužov a 341 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,5 roka (muži 40,4 roka, ženy 42,7 roka).
Dlažov

Dlažov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 480 obyvateľov, z toho 238 mužov a 242 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,8 roka (muži 37,2 roka, ženy 38,4 roka).
Dlouhá Ves (okres Klatovy)

Dlouhá Ves je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 831 obyvateľov, z toho 457 mužov a 374 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,9 roka (muži 40,9 roka, ženy 43,0 roka).
Dobršín

Dobršín je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 100 obyvateľov, z toho 51 mužov a 49 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,1 roka (muži 39,2 roka, ženy 43,1 roka).
Domoraz

Domoraz je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 52 obyvateľov, z toho 29 mužov a 23 žien, pričom priemerný vek v obci bol 53,4 roka (muži 46,9 roka, ženy 61,5 roka).
Dražovice (okres Klatovy)

Dražovice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 165 obyvateľov, z toho 82 mužov a 83 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,1 roka (muži 39,8 roka, ženy 40,4 roka).
Hamry (okres Klatovy)

Hamry sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 110 obyvateľov, z toho 63 mužov a 47 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,7 roka (muži 42,5 roka, ženy 47,7 roka).
Hejná

Hejná je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 182 obyvateľov, z toho 98 mužov a 84 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,6 roka (muži 42,8 roka, ženy 46,8 roka).
Hlavňovice

Hlavňovice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 487 obyvateľov, z toho 240 mužov a 247 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,2 roka (muži 43,1 roka, ženy 45,3 roka).
Hnačov

Hnačov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 112 obyvateľov, z toho 58 mužov a 54 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,6 roka (muži 43,3 roka, ženy 43,9 roka).
Horažďovice

Horažďovice sú mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 5 567 obyvateľov, z toho 2 681 mužov a 2 886 žien, pričom priemerný vek v meste bol 42,1 roka (muži 40,7 roka, ženy 43,5 roka).
Horská Kvilda

Horská Kvilda () je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 76 obyvateľov, z toho 35 mužov a 41 žien, pričom priemerný vek v obci bol 35,9 roka (muži 36,1 roka, ženy 35,8 roka).
Hrádek (okres Klatovy)

Hrádek je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 396 obyvateľov, z toho 698 mužov a 698 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,2 roka (muži 38,4 roka, ženy 42,0 roka).
Hradešice

Hradešice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 428 obyvateľov, z toho 217 mužov a 211 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,0 roka (muži 40,1 roka, ženy 44,0 roka).
Chanovice

Chanovice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 750 obyvateľov, z toho 393 mužov a 357 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,8 roka (muži 40,7 roka, ženy 43,1 roka).
Chlistov

Chlistov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 116 obyvateľov, z toho 60 mužov a 56 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,6 roka (muži 42,8 roka, ženy 44,4 roka).
Chudenice

Chudenice sú mestečko v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 784 obyvateľov, z toho 379 mužov a 405 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,6 roka (muži 40,2 roka, ženy 42,8 roka).
Chudenín

Chudenín je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 604 obyvateľov, z toho 308 mužov a 296 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,6 roka (muži 37,8 roka, ženy 37,4 roka).
Janovice nad Úhlavou

Janovice nad Úhlavou () je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 2 236 obyvateľov, z toho 1 127 mužov a 1 109 žien, pričom priemerný vek v meste bol 38,3 roka (muži 37,6 roka, ženy 38,9 roka).
Ježovy

Ježovy sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 235 obyvateľov, z toho 121 mužov a 114 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,6 roka (muži 40,2 roka, ženy 41,1 roka).
Bezděkov

Bezděkov môže byť:
Kašperské Hory

Kašperské Hory () sú mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 1 483 obyvateľov, z toho 729 mužov a 754 žien, pričom priemerný vek v meste bol 42,7 roka (muži 40,4 roka, ženy 45,0 roka).
Kejnice

Kejnice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 111 obyvateľov, z toho 49 mužov a 62 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,7 roka (muži 44,1 roka, ženy 43,3 roka).
Kolinec

Kolinec je mestečko v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 461 obyvateľov, z toho 735 mužov a 726 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,7 roka (muži 41,1 roka, ženy 42,2 roka).
Kovčín

Kovčín je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 81 obyvateľov, z toho 38 mužov a 43 žien, pričom priemerný vek v obci bol 46,4 roka (muži 44,5 roka, ženy 48,1 roka).
Kvášňovice

Kvášňovice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 121 obyvateľov, z toho 53 mužov a 68 žien, pričom priemerný vek v obci bol 47,5 roka (muži 45,9 roka, ženy 48,6 roka).
Lomec (okres Klatovy)

Lomec je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 121 obyvateľov, z toho 64 mužov a 57 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,3 roka (muži 38,6 roka, ženy 38,0 roka).
Malý Bor

Malý Bor je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 554 obyvateľov, z toho 294 mužov a 260 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,8 roka (muži 40,0 roka, ženy 43,8 roka).
Maňovice

Maňovice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 37 obyvateľov, z toho 20 mužov a 17 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,8 roka (muži 44,0 roka, ženy 47,9 roka).
Měčín

Měčín je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 1 139 obyvateľov, z toho 591 mužov a 548 žien, pričom priemerný vek v meste bol 41,6 roka (muži 40,5 roka, ženy 42,9 roka).
Mezihoří (okres Klatovy)

Mezihoří je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 67 obyvateľov, z toho 34 mužov a 33 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,8 roka (muži 42,8 roka, ženy 38,7 roka).
Mlýnské Struhadlo

Mlýnské Struhadlo je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji, severovýchodne od mesta Klatovy.
K 1. januáru 2006 tu žilo 50 obyvateľov, z toho 29 mužov a 21 žien, pričom priemerný vek v obci je 49,6 rokov (muži 44,5 rokov, ženy 56,6 rokov).
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1437.
Modrava

Modrava je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 69 obyvateľov, z toho 37 mužov a 32 žien, pričom priemerný vek v obci bol 38,8 roka (muži 37,6 roka, ženy 40,2 roka).
Mochtín

Mochtín je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 969 obyvateľov, z toho 497 mužov a 472 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,0 roka (muži 38,6 roka, ženy 43,5 roka).
Dlouhá Ves

Dlouhá Ves môže byť:
Mokrosuky

Mokrosuky sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 129 obyvateľov, z toho 65 mužov a 64 žien, pričom priemerný vek v obci bol 46,3 roka (muži 42,8 roka, ženy 49,9 roka).
Myslív

Myslív je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 455 obyvateľov, z toho 226 mužov a 229 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,6 roka (muži 41,2 roka, ženy 46,0 roka).
Myslovice

Myslovice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 120 obyvateľov, z toho 56 mužov a 64 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,3 roka (muži 44,7 roka, ženy 45,8 roka).
Nalžovské Hory

Nalžovské Hory sú mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji.
1. januára 2012 tu žilo 1 194 obyvateľov, z toho 603 mužov a 591 žien, pričom priemerný vek v meste bol 43,3 roka (muži 41,3 roka, ženy 45,3 roka).
Dražovice

Dražovice môžu byť:
Nehodiv

Nehodiv je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 82 obyvateľov, z toho 37 mužov a 45 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,0 roka (muži 34,6 roka, ženy 46,3 roka).
Nezamyslice (okres Klatovy)

Nezamyslice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 224 obyvateľov, z toho 116 mužov a 108 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,9 roka (muži 45,5 roka, ženy 44,2 roka).
Frymburk

Frymbuk môže byť:
Nezdice

Nezdice je obec v Česku v okrese Plzeň-juh v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 214 obyvateľov, z toho 95 mužov a 119 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,1 roka (muži 44,5 roka, ženy 40,2 roka).
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1243.
Nezdice na Šumavě

Nezdice na Šumavě je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1396. 1. januára 2012 tu žilo 314 obyvateľov, z toho 159 mužov a 155 žien, pričom priemerný vek v obci bol 49,2 roka (muži 47,1 roka, ženy 51,3 roka).
Nýrsko

Nýrsko () je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 5 055 obyvateľov, z toho 2 542 mužov a 2 513 žien, pričom priemerný vek v meste bol 40,1 roka (muži 39,0 roka, ženy 41,2 roka).
Obytce

Obytce je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 201 obyvateľov, z toho 104 mužov a 97 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,1 roka (muži 38,0 roka, ženy 40,4 roka).
Olšany (okres Klatovy)

Olšany sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 201 obyvateľov, z toho 106 mužov a 95 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,1 roka (muži 42,5 roka, ženy 48,0 roka).
Ostřetice

Ostřetice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 70 obyvateľov, z toho 33 mužov a 37 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,9 roka (muži 36,3 roka, ženy 43,0 roka).
Pačejov

Pačejov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. Žije zde 720 obyvatel. V roce 2019 Pačejov dostal ocenění Plzeňským krajem za výborný společenský a sociální život v obci.
Hamry

Hamry alebo Hámry môžu byť:
Petrovice u Sušice

Petrovice u Sušice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 601 obyvateľov, z toho 313 mužov a 288 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,5 roka (muži 42,5 roka, ženy 42,5 roka).
Plánice

Plánice je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 1 703 obyvateľov, z toho 830 mužov a 873 žien, pričom priemerný vek v meste bol 42,3 roka (muži 40,5 roka, ženy 44,1 roka).
Podmokly (okres Klatovy)

Podmokly sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 172 obyvateľov, z toho 77 mužov a 95 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,7 roka (muži 41,4 roka, ženy 43,8 roka).
Poleň

Poleň je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 302 obyvateľov, z toho 157 mužov a 145 žien, pričom priemerný vek v obci bol 41,8 roka (muži 41,4 roka, ženy 42,2 roka).
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1245.
Hrádek

Hrádek môže byť:
Prášily

Prášily sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 173 obyvateľov, z toho 91 mužov a 82 žien, pričom priemerný vek v obci bol 37,3 roka (muži 37,9 roka, ženy 36,6 roka).
Předslav

Předslav je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 726 obyvateľov, z toho 346 mužov a 380 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,0 roka (muži 39,5 roka, ženy 40,4 roka).
Rabí

Rabí je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 492 obyvateľov, z toho 239 mužov a 253 žien, pričom priemerný vek v meste bol 43,9 roka (muži 42,2 roka, ženy 45,4 roka).
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1380. Nachádzajú sa tu zachovalé ruiny rovnomenného hradu. Dňa 1. apríla 2010 bol obci Rabí vrátený status mesta.
Rejštejn

Rejštejn () je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 257 obyvateľov, z toho 131 mužov a 126 žien, pričom priemerný vek v meste bol 44,4 roka (muži 42,9 roka, ženy 46,0 roka).
Soběšice (okres Klatovy)

Soběšice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 388 obyvateľov, z toho 184 mužov a 204 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,1 roka (muži 43,3 roka, ženy 46,7 roka).
Srní (okres Klatovy)

Srní je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 261 obyvateľov, z toho 128 mužov a 133 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,6 roka (muži 44,7 roka, ženy 40,5 roka).
Strašín

Strašín je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 347 obyvateľov, z toho 176 mužov a 171 žien, pričom priemerný vek v obci bol 44,2 roka (muži 43,1 roka, ženy 45,3 roka).
Sušice

Sušice je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 11 338 obyvateľov, z toho 5 454 mužov a 5 884 žien, pričom priemerný vek v meste bol 42,2 roka (muži 40,3 roka, ženy 43,9 roka).
Svéradice

Svéradice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 344 obyvateľov, z toho 171 mužov a 173 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,2 roka (muži 41,9 roka, ženy 44,5 roka).
Tužice

Tužice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 86 obyvateľov, z toho 45 mužov a 41 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,2 roka (muži 36,7 roka, ženy 48,3 roka).
Týnec (okres Klatovy)

Týnec je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 324 obyvateľov, z toho 163 mužov a 161 žien, pričom priemerný vek v obci bol 42,0 roka (muži 41,9 roka, ženy 42,2 roka).
Nezamyslice

Nezamyslice môžu byť:
Újezd u Plánice

Újezd u Plánice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 112 obyvateľov, z toho 63 mužov a 49 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,8 roka (muži 42,2 roka, ženy 45,8 roka).
Velhartice

Velhartice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 877 obyvateľov, z toho 441 mužov a 436 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,4 roka (muži 42,9 roka, ženy 43,9 roka).
Velké Hydčice

Velké Hydčice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 261 obyvateľov, z toho 129 mužov a 132 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,9 roka (muži 39,7 roka, ženy 42,1 roka).
Olšany

Olšany môže byť:
Slovo Olšany sa objavuje tiež v:
Velký Bor

Velký Bor je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 586 obyvateľov, z toho 281 mužov a 305 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,6 roka (muži 39,2 roka, ženy 41,8 roka).
Vrhaveč

Vrhaveč je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 914 obyvateľov, z toho 459 mužov a 455 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,6 roka (muži 39,5 roka, ženy 41,6 roka).
Vřeskovice

Vřeskovice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 291 obyvateľov, z toho 152 mužov a 139 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,1 roka (muži 40,4 roka, ženy 46,0 roka).
Podmokly

Podmokly môžu byť:
Zavlekov

Zavlekov je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 423 obyvateľov, z toho 229 mužov a 194 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,9 roka (muži 40,9 roka, ženy 40,8 roka).
Zborovy

Zborovy sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 124 obyvateľov, z toho 64 mužov a 60 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,2 roka (muži 41,3 roka, ženy 49,4 roka).
Železná Ruda

Železná Ruda () je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 1 817 obyvateľov, z toho 942 mužov a 875 žien, pričom priemerný vek v meste bol 39,0 roka (muži 38,1 roka, ženy 40,0 roka).
Mesto sa nachádza na hranici Národného parku Šumava a je to jedno zo šumavských športových a turistických stredísk cestovného ruchu.
Leží v bezprostrednej blízkosti štátnej hranice s Nemeckom, je tu hraničný prechod do Bavorska, na druhej strane v Bavorsku naňho nadväzuje obec Bayerisch Eisenstein ("Bavorská Železná ruda").
Svoje meno Železná Ruda získala vďaka ťažbe rovnomennej suroviny v prvej polovici 16. storočia, vďaka ktorej tiež bola založená na oveľa staršej ceste cez Šumavu z Čiech do Bavorska. V 17. storočí sa však priemysel mesta preorientoval na sklárstvo. Nemecký názov mesta pochádza zo stredovekého štatútu obce, ktorá bola mestečko a mala tzv. právo trhu, preto teda "Markt" v názve.
Zaujímavosti a pamiatky.
Prírodné.
V okolí sa nachádza napr. Černé a Čertovo jazero a hora Špičák (1 202 m). Pri cintoríne na južnom okraji mesta je chránené stromoradie 13 javorov.
Historické.
Barokový kostol Panny Márie Pomocnej z Hvězdy (s dvojitou kopulou), kaplnka sv. Barbory, krížová cesta atď. Miestne múzeum a informačné centrum sídli v bývalom rodinnom dome jednej významnej rodiny sklárov a disponuje celoročnou výstavou vzťahujúcou sa k histórii mesta, ktorá bola úzko spätá so sklárstvom.
Technické.
Špičácký tunel, do roku 2007 najdlhší železničný tunel (1 747 m) v Česku, vedúci pod Špičákom.
Ekonomika.
Tunajšie podnikanie je značne závislé od cestovného ruchu, pretože Železná Ruda je najväčším lyžiarskym strediskom Šumavy a Plzenského kraja a tiež dobrý východiskový bod pre mnoho výletov. V zime do Železnej Rudy jazdí veľké množstvo turistov, predovšetkým vďaka výborným snehovým podmienkam. Preto je tu na počet obyvateľov nebývalé množstvo hotelov, penziónov, reštauračných zariadení, kasín, nočných a iných zábavných podnikov.
Lyžiarsky areál Železná Ruda - Špičák.
Lyžiarsky areál sa rozprestiera v nadmorskej výške 865 až 1 202 m na juhovýchodnom svahu hory Špičák. Nachádza sa tu 17 zjazdárskych tratí rôznej obtiažnosti s celkovou dĺžkou 8,4 km. Je tu 10 vlekov a sedačková lanová dráha na Pancíř.
Železnorudsko taktiež ponúka desiatky kilometrov rolbou upravovaných bežkárskych tratí.
Žihobce

Žihobce je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 627 obyvateľov, z toho 303 mužov a 324 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,9 roka (muži 43,0 roka, ženy 44,7 roka).
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1045.
Časti obce.
Žihobce, Bešetín, Bílenice, Kadešice, Rozsedly, Šimanov
Žichovice

Žichovice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 668 obyvateľov, z toho 329 mužov a 339 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,3 roka (muži 42,1 roka, ženy 44,4 roka).
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1045.
Týnec

Týnec môže byť:
Břežany (okres Klatovy)

Břežany sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 182 obyvateľov, z toho 92 mužov a 90 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,5 roka (muži 37,1 roka, ženy 44,0 roka).
Dolany (okres Klatovy)

Dolany sú obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2017 tu žilo 913 obyvateľov, z toho 451 mužov a 462 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,6 roka (muži 40,9 roka, ženy 40,4 roka).
Frymburk (okres Klatovy)

Frymburk je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 107 obyvateľov, z toho 53 mužov a 54 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,1 roka (muži 39,3 roka, ženy 38,9 roka).
Hartmanice (okres Klatovy)

Hartmanice je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 1 050 obyvateľov, z toho 542 mužov a 508 žien, pričom priemerný vek v meste bol 43,3 roka (muži 41,0 roka, ženy 45,6 roka).
Javor (okres Klatovy)

Javor je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 76 obyvateľov, z toho 36 mužov a 40 žien, pričom priemerný vek v obci bol 43,0 roka (muži 37,3 roka, ženy 48,2 roka).
Klenová (okres Klatovy)

Klenová je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 126 obyvateľov, z toho 69 mužov a 57 žien, pričom priemerný vek v obci bol 39,8 roka (muži 37,2 roka, ženy 42,9 roka).
Křenice (okres Klatovy)

Křenice je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 188 obyvateľov, z toho 95 mužov a 93 žien, pričom priemerný vek v obci bol 40,8 roka (muži 38,5 roka, ženy 43,2 roka).
Slatina (okres Klatovy)

Slatina je obec v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 1. januára 2012 tu žilo 110 obyvateľov, z toho 60 mužov a 50 žien, pričom priemerný vek v obci bol 45,2 roka (muži 41,2 roka, ženy 50,2 roka).
Strážov (okres Klatovy)

Strážov je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 1 351 obyvateľov, z toho 690 mužov a 661 žien, pričom priemerný vek v meste bol 41,8 roka (muži 41,0 roka, ženy 42,7 roka).
Švihov (okres Klatovy)

Švihov je mesto v Česku v okrese Klatovy v Plzenskom kraji. 
1. januára 2012 tu žilo 1 680 obyvateľov, z toho 834 mužov a 846 žien, pričom priemerný vek v meste bol 41,6 roka (muži 39,9 roka, ženy 43,2 roka).
Chladič

Chladič je typ výmenníka tepla, ktorého úlohou je ochladiť pracovný zariadenie, vybranú súčiastku alebo pracovnú látku. Prebytočné teplo za vo väčšine prípadov odvádza do okolia: vzduchu, alebo vody. Chladičov je viacero typov a používajú sa vo viacerých oblastiach. Vhodný chladič pre daný účel sa určí podľa tepelného výkonu, ktorý je potrebné odvádzať a ďalších okolností, napríklad prístupu k danej súčiastke, vlastností chladenej látky a vlastností prostredia, do ktorého sa teplo odvedie. 
Chladiče v elektrotechnike.
V elektrotechnike sa chladiče často rozdeľujú podľa prítomnosti aktívnych prvkov:
Vhodným príkladom je procesor počítača, ktorého chladič môže byť, v závislosti od jeho výkonu, riešený ako pasívny aj ako aktívny.
Chladiče v strojárstve.
V strojárstve sú chladiče väčšinou súčasťou celých chladiacich okruhov, preto sa tu rozlišovanie samotných chladičov na aktívne a pasívne nepoužíva. 
Chladiče spaľovacích motorov.
Spaľovacie motory sú významný zdroj pohonu väčšiny dopravných prostriedkov. Vzhľadom na ich obmedzenú termodynamickú účinnosť, vyplývajúcu z druhej termodynamickej vety a pracovné teploty v spaľovacom priestore je potrebné riešiť ich chladenie. Toto sa realizuje niektorou z troch možností: kvapalinovým chladením, vzduchovým chladením, alebo zmiešaným chladením. V závislosti od výkonu a konštrukcie motora sa môžu vyskytnúť nasledovné druhy chladičov: 
Chladiče kompresorov.
Pri stláčaní plynov vzniká teplo, ktoré zahrieva stláčaný plyn aj samotný kompresor. Preto sa pri týchto strojoch môžu vyskytnúť dva typy chladičov:
Chladiče parných turbín.
Ak sa parná turbína používa ako kondenzačná, je potrebný špecifický typ chladiča - kondenzátor. Tento ochladí výstupnú paru až na teplotu kondenzácie aby sa mohla premeniť na kondenzát. Kondenzátor má tvar kovového valca. V ňom je pozdĺžne umiestnený zväzok rúrok, ktorými preteká chladiaca voda. Para sa vedie v priestore medzi rúrkami, privádza sa zhora a kondenzát (voda) sa odvádza zdola. Na kondenzátor je napojená výveva, ktorá odsáva vzduch a znižuje tlak v kondenzátore.
Chladiče v energetike.
V energetike ide o často o chladenie takých veľkých výkonov, že rozmery chladiča presahujú mierku strojovej súčasti. Vtedy je chladič realizovaný ako samostatná stavba a nazýva sa chladiaca veža.
Javorie (pohorie)

Javorie je sopečné pohorie na Slovensku, geomorfologický celok Slovenského stredohoria.
Vymedzenie.
Ohraničené je na severe Kremnickými vrchmi a Zvolenskou kotlinou, na juhu Ostrôžkami a Krupinskou planinou a západným smerom Pliešovskou kotlinou.
Charakteristika.
Pohorie je reliktom treťohorného stratovulkánu tvoreného vrstvami pevných lávových prúdov a vulkanoklastikami.
Zo severu má strmý nástup, smerom na juh sa pomaly zlieva s nížinou. Najvyšší vrch je Javorie () na okraji vojenského obvodu Lešť.
Topológia siete

Topológia siete je štruktúra alebo architektúra počítačovej siete. Je to štýl, akým sú v sieti počítače a iné zariadenia pospájané medzi sebou. Existuje viacero druhov topológií, pričom každá má výhody aj nevýhody.
Všetky návrhy siete vychádzajú z troch základných topológií:
Olivier Fourdan

Olivier Fourdan je zakladateľ grafického rozhrania XFCE pre Unixové systémy. Toto prostredie vzniklo v roku 1996.
Olivier začal s Linuxom v roku 1994, keď bol ešte študent. Jeho prvá distribúcia bola "Yggdrasil Plug'n Play Linux Fall 1994"
XFCE.
V roku 1996 začal vytvárať XFCE, nové prostredie, ktoré malo mať viac funkcii a malo byť príťažlivejšie pre ľudí ako vtedy obľúbené FVWM. Dnes sa XFCE používa na mnohých Linuxových distribúciách, ako napríklad Xubuntu alebo Zenwalk. V posledných rokoch sa často porovnáva s väčšími prostrediami KDE a Gnome, a je ich čoraz častejšou alternatívou. Logom XFCE je myška, a tak sa XFCE často nazýva "myšacie" prostredie. Môžete sa stretnúť aj s pomenovaním "malé Gnome".
Vývoj XFCE je stále jeho hlavnou náplňou Olivierovej práce. Zvyšok svojho času trávi s manželkou a deťmi.
Neothauma tanganyicense

Neothauma tanganyicense je vodný ulitník z čeľade Močiarkovité ("Viviparidae"). Dosahuje veľkosť asi 40 mm a vyskytuje sa endemicky v jazere Tanganika.
Zaujímavosti.
Prázdne schránky týchto ulitníkov slúžia ako úkryt a mieste na kladenie ikier pre cichlidy rodov "Neolamprologus" a "Lamprologus".
Chov týchto slimákov v akváriu je veľmi sporadický. Mladé exempláre sú pohyblivé a požierajú riasy, dospelé sa nepohybujú vôbec, alebo iba veľmi málo.
Bandai (sopka)

Bandai alebo Bandaisan je názov v súčasnosti neaktívneho stratovulkanického komplexu, nachádzajúceho sa v centrálnej časti ostrova Honšú, na severnom pobreží jazera Inawaširo. Komplex je tvorený niekoľkými prekrývajúcimi sa stratovulkánmi prevažne andezitového zloženia. Najvyšší z nich je "O-Bandai", ktorý leží v staršej kaldere podkovovitého tvaru, ktorá vznikla pri plínijskej erupcii pred cca 40 000 rokmi. V rámci vulkanizmu komplexu prevládajú freatické erupcie, posledný výlev magmy nastal pred 25 000 rokmi. Za minulých 5 000 rokov sa odohrali štyri väčšie freatické explózie, posledná v roku 1888, keď došlo k deštrukcii stien vulkánu "Ko-Bandai".
Adatara

Adatara je masívny stratovulkanický komplex, nachádzajúci sa na japonskom ostrove Honšú, asi juhozápadne od mesta Fukušima. Komplex je tvorený skupinou prekrývajúcich sa bazaltovo-andezitových stratovulkánov a lávových dómov, vytvorených vo viacerých fázach pred 550 000 rokmi. Adatara postupne prekrýva vulkanické štruktúry sopky Azuma, nachádzajúcej sa severnejšie. Najvyšší bod komplexu je stratovulkán "Minowa-jama", v súčasnosti aktívne centrum je južnejšie položený "Tecu-zan". V okolí aktívneho krátera sa nachádzajú početné fumaroly a horúce pramene. Erupcia v roku 1900 si vyžiadala 72 obetí na životoch - baníkov, pracujúcich v bani na síru.
Azuma (sopka)

Azuma je v súčasnosti neaktívny stratovulkanický komplex, nachádzajúci sa v centrálnej časti ostrova Honšú, západne od mesta Fukušima, a severne od sopky Adatara. Komplex je tvorený niekoľkými prekrývajúcimi sa stratovulkánmi, štítovými vulkánmi, lávovými dómami a troskovými kužeľmi, ležiacimi na straších, treťohorných sedimentoch a granodioritoch.
Vulkanická aktivita sa počas vývoja presúvala na východ (severovýchod), posledne činný bol stratovulkán "Issaikjó" na severnom okraji komplexu. Kráter "Azuma-Kofudži" a priľahlé fumarolické polia na vrchole tohto stratovulkánu sú obľúbená turistická destinácia.
Faktoring

Faktoring je metóda financovania krátkodobých úverov poskytnutých pri dodávkach tovaru a služieb.
Podstatou faktoringu je odkúpenie krátkodobých pohľadávok bez postihu (bezregresný), alebo s postihom (regresný) voči pôvodnému veriteľovi. Faktoring je teda forma financovania, ktorá pomáha spoločnostiam s problémami s peňažnými tokmi (cash flow) v dôsledku odložených platieb ich klientov. Faktorom, teda protistranou faktoringového obchodu je je najčastejšie faktoringová spoločnosť. Základom pre vzťah je faktoringová zmluva, ktorá stanovuje práva a povinnosti oboch strán. Cenou faktoringu je faktoringová provízia (0,8–3 % z pohľadávky), ktorá je tvorená rizikovou zložkou a nákladmi súvisiacimi so spracovaním faktoringu. Faktoring sa zvykne používať i v zahraničnom obchode. 
Faktoring rozdeľujeme:
podľa spätného postihu (regresu) na Klienta na:
podľa geografického zamerania:
podľa počtu subjektov vo faktoringovom reťazci na:
PEN

PEN alebo Medzinárodný PEN alebo PEN klub je medzinárodná organizácia spisovateľov, založená roku 1921 v Londýne.
Akronym PEN tvoria začiatočné písmená anglických slov "Poets, Playwrights, Essayists and Novelists", zároveň "pen" je po anglicky pero.
Ron Paul

Ronald Ernest „Ron“ Paul (* 20. august 1935, Pittsburgh, Pensylvánia, USA) je americký lekár a republikánsky politik. 
V rokoch 19761977 a 19791985 bol členom Kongresu za Texas. V roku 1988 sa za Libertariansku stranu uchádzal o prezidentský úrad. V roku 1997 sa do Kongresu vrátil, keď znovu kandidoval za republikánov. 11. januára 2007 ohlásil, že zvažuje svoju kandidatúru na prezidenta USA v roku 2008, neskôr túto kandidatúru potvrdil.
Paul reprezentuje libertarianske krídlo Republikánskej strany. Pravidelne hlasuje proti programom všetkých štátnych výdajov, čím občas dráždi svojich spolustraníkov.
Hlasoval proti vojne v Iraku a kritizuje americkú prítomnosť v tejto krajine. So svojou stranou sa názorovo rozchádza i v otázke týkajúcej sa Patriot Act, keďže ju považuje za ohrozenie občianskych slobôd. Je zástancom vystúpenia USA z OSN.
V ekonomickej oblasti podporuje zrušenie dane z príjmov, väčšiny vládnych úradov a Federálneho rezervného systému. Je zástancom opätovného zavedenia zlatého štandardu. Je odporcom ilegálnej imigrácie a podporuje zvýšenie ochrany hraníc, s čím mnoho libertariánov nesúhlasí.
Je za legalizáciu marihuany. Na rozdiel od väčšiny libertariánov sa vyslovuje za zákaz potratov, ale je presvedčený, že aktivita federálnych úradov v tejto oblasti je neústavná a že táto otázka by mala byť ponechaná v kompetencii jednotlivých štátov. Rovnako sa stavia k homosexuálnemu manželstvu.
Autozásuvka

Autozásuvka je elektrická zásuvka na pripojenie prívesného vozíka, ktorá slúži na pripojenie informačných svetiel z hlavnej elektrickej siete automobilu.
Popis zapojenia konektora pre autozásuvku na pripojenie prívesného vozíka je nasledovný:
Externé odkazy.
schéma zapojenia autokonektora:
Pavel Kapusta

Pavel Kapusta (* 3. september 1969, Banská Bystrica) je slovenský novinár, publicista, moderátor, šéfredaktor internetového portálu napalete.sk, majiteľ vydavateľstva Medialis. 
Životopis.
Navštevoval základnú školu v Prahe a Banskej Bystrici, v rokoch 1984-1988 študoval na gymnáziách v Brezne a Banskej Bystrici. V roku 2004 absolvoval externé štúdium publicistiky na FHV Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici. V roku 2007 skončil štúdium masmediálnej komunikácie na Univerzite sv. Cyrila a Metoda v Trnave. 
Profesijné aktivity.
V roku 1988 začal pracovať v banskobystrickom štúdiu Československého rozhlasu, v roku 1991 v Slovenskom rozhlase v Bratislave. V roku 1993 absolvoval niekoľkomesačný pobyt v USA, po návrate pracoval v Rádiu Rock FM.
V rokoch 1994-1996 pôsobil na zahraničnom oddelení denníka "Smena", vnútropolitickom oddelení denníka "Slovenská REPUBLIKA", týždenníku "Extra" a opäť v "Slovenskej REPUBLIKE".
Od roku 1997 šéfredaktor redakcie Ráno STV, neskôr prešiel do spravodajstva STV, kde bol redaktorom a komentátorom, popri tom scenáristicky a režijne pripravoval strihovú reláciu politickej satiry Fašírka, ktorá bola kritická najmä k vtedajšej opozícii. Jej politickí reprezentanti a médiá označovali reláciu za poplatnú vtedajšiemu vládnemu zoskupeniu (HZDS - RSS, ZRS, SNS). Moderoval aj reláciu o slovenskej populárnej hudbe "Átrium". 
V roku 1998 bol obvinený z trestného činu ohovárania za televízne príspevky o komunistickej minulosti Rudolfa Schustera, policajné preverovanie skončila prezidentská milosť, ktorú Kapustovi udelil Vladimír Mečiar, v tom čase vykonávajúci niektoré právomoci prezidenta. 
V roku 1999 musel z STV odísť, v tom istom roku bol vymenovaný za šéfredaktora týždenníka Extra; v rokoch 2000 - 2014 bol vydavateľom a šéfredaktorom časopisu Extra plus, ktoré vydávala jeho spoločnosť Tatra Medial a neskôr Medialis. Po odchode z vedenia redakcie Extra plus sa stal šéfredaktorom portálu napalete.sk.
V rokoch 2014 - 2016 uvádzal v bratislavskom Hoteli Tatra Diskusný klub Extra plus a Diskusiu na palete, ktorých hosťami boli politici, politológovia a publicisti. Od roku 2023 moderuje formát Diskusia na palete s jedným, resp. dvomi hosťami v štúdiovej podobe. Videá sú zverejňované na YouTube.
V roku 2011 ako vydavateľ a šéfredaktor časopisu Extra plus získal výročnú cenu Slovenskej asociácie novinárov za mimoriadny prínos v oblasti vydávania nezávislej a národne orientovanej tlače.
V decembri 2024 si v Prahe prevzal Krameriovu cenu za nezávislú žurnalistiku, ktorú mu na 9. ročníku podujatia udelila česká Asociácia nezávislých médií.
Politické aktivity.
Pavel Kapusta bol v rokoch 1990 - 2020 členom Slovenskej národnej strany, vstúpil do nej ako 21-ročný. V rokoch 2001 - 2006 bol parlamentným asistentom poslancov NR SR Romana Hofbauera a Jána Cupera.
Za SNS kandidoval v roku 2010 (predsedom bol Ján Slota), v predčasných voľbách v rokoch 2012 bol na devätnástom mieste a v roku 2016 bol na 27. mieste kandidačnej listiny. Po voľbách 2016 bol asistentom poslanca NR SR Stanislava Kmeca.
Gustaf von Paykull

Gustaf von Paykull (známy aj ako barón Gustav von Paykull) (* 21. august 1757, Štokholm, Švédsko - 28. január 1826, Vallexsäley) bol švédsky šľachtic, poet, ornitológ a entomológ. 
Biografia.
Narodil sa v Štokholme. Počas svojho života pôsobil ako kráľovský švédsky kancelár. Bol aj členom Švédskej kráľovskej akadémie (Kungliga Vetenskapsakademien) a Francúzskej i Ruskej akadémie vied. Patril k zakladateľom prírodopisného múzea (Naturhistoriska Riksmuseet) v Štokholme. Okrem iného sa venoval aj umeniu ako básnik, písal epigramy, sonety, a tiež dve tragédie ("Domald" и "Virginia") a komédiu "Ordens Orermen". 
Paykullova zbierka hmyzu sa nachádza vo viacerých múzeách, ale jej hlavná časť je v švédskom prírodopisnom múzeu v Lunde. Časť jeho zbierky - hmyz sveta a typový materiál k práci: 'Fauna Suecica' a 'Monogr. Hister.' od roku 1819 v Naturhist. Riksmus. Stockholm.
Cesta I. triedy

Cesta I. triedy je cesta na Slovensku a v Česku, ktorá má význam pre medzinárodnú a vnútroštátnu dopravu. Zabezpečujú bez prerušenia prepojenie sídel krajov a hraničných priechodov.
Cesta I. triedy môže začínať a končiť na štátnej hranici alebo cestnej komunikácii vyššieho alebo rovnakého dopravného významu, teda diaľnici, rýchlostnej ceste alebo ceste I. triedy. 
K 1. januáru 2016 sa na Slovensku nachádzalo 3 306 km ciest I. triedy, čo predstavuje 18,3 % z celkovej dĺžky cestnej siete Slovenska. Väčšina ciest I. triedy na Slovensku je vo vlastníctve štátu a spravuje ich Slovenská správa ciest. Výnimkami sú prejazdné úseky hlavným mestom SR Bratislavou, kde sú tieto úseky vo vlastníctve a správe mesta, krátke prejazdné úseky colnicami, ktoré spravujú príslušné colné úrady a niekoľko úsekov na trasách budúcich úsekoch diaľnic a rýchlostných ciest vlastní a spravuje Národná diaľničná spoločnosť. 
Podľa STN 73 6101 "Projektovanie ciest a diaľnic" je základná rámcová kategorizácia ciest prvej triedy kategória C11,5/80,70,60. Ak táto kategória pre dvojpruhové komunikácie nepostačuje, použije sa kategorizácia pre štvorpruhové komunikácie C22,5/100,80,70. Kategória C11,5 určuje minimálne šírkové usporiadanie komunikácie s medzinárodnou dopravou (európske cesty). Pri ostatných cestách I. triedy je možné použiť kategóriu C9,5/80, 70 a 60, ak je postačujúca.
Cesta I. triedy by mala vzhľadom na technické parametre zabezpečiť rýchlu a bezpečnú dopravu, najmä tranzitnú a obchádzať mestá a obce. 
Na Slovensku sú cesty I. triedy označené jedno- alebo dvojciferným číslom, za ktorým môže nasledovať voliteľné písmeno, tzv. index. Na dopravnom značení sa pre cesty I. triedy používa tabuľka s modrým podkladom a označením komunikácie bielou farbou. Neoficiálne sa niekedy pred číslo cesty pridáva predpona I (rímske číslo 1) nasledovaná lomkou, napr. I/18 pre označenie cesty I. triedy číslo 18. 
Pre vozidlá do 3,5 t sú cesty I. triedy nespoplatnené. Pre vozidlá nad 3,5 t sú spoplatnené všetky cesty I. triedy, ktoré sú súbežné k diaľniciam alebo rýchlostným cestám. Okrem toho sú spoplatnené viaceré úseky ciest, ktoré nie sú súbežné k diaľniciam alebo rýchlostným cestám, ale sú využívané tranzitnou dopravou. Spoplatnenie sa netýka intravilánov obcí a miest.
Zahraničie.
V zahraničí cestám I. triedy zodpovedajú:
Sonic Youth

Sonic Youth je americká alternatívna rocková skupina založená v roku 1981 v New Yorku. Skupina pozostáva z gitaristu a speváka Thurstona Moorea, basgitaristky a speváčky Kim Gordon, sprievodného gitaristu Lee Ranalda a bubeníka Stevea Shelleyho. Okrem bubeníka sú všetci súčasní členovia v skupine od začiatku.
Kapela vznikla v prostredí newyorskej nezávislej umeleckej scény na začiatku osemdesiatych rokov. Táto scéna sa nazývala no wave a bola alternatívou ku vtedy plne rozvinutému a populárnemu new wave hudobnému štýlu.
Cambridge Z88

Cambridge Z88 bol domáci počítač vyrábaný od roku 1988 spoločnosťou Cambridge Research, ktorý založil Clive Sinclair potom, čo musel predať svoju spoločnosť Sinclair Research Ltd.
Počítač okrem klávesnice obsahoval aj displej. V najväčšej strednej časti displeja boli zobrazované vložené dáta, postranné časti displeja slúžili ako pomocné. Počítač bol navrhnutý tak, aby ho nebolo nutné vypínať. Preto sa všetky periférne zariadenia dali pripojiť počas chodu.
Pavol Čády

Pavol Čády (* 9. august 1911, Nitra – † 5. december 1978) bol slovenský hudobný skladateľ, textár, pedagóg a libretista. Patril medzi najvýznamnejších slovenských skladateľov v rokoch 1940 - 1950. 
V roku 1945 delegácia SAS - Slovenský autorský svaz (od roku 1968 SOZA -Slovenský ochranný zväz autorský) v zoskupení Ján Cikker, Gejza Dusík, Ilja Jozef Marko a Pavol Čády podpísali s OSA (Ochranný svaz autorský) - s českým svazem - spolupráci medzi obidvoma autorskými zväzmi. 
Piesňová tvorba.
Zoznam.
poz. * pieseň - interpret - (autor hudby/autor textu piesne)