Prezidentské voľby v USA v roku 2024

Prezidentské voľby v Spojených štátoch v roku 2024 sú 60. prezidentské voľby, ktoré sa konali v utorok 5. novembra 2024. Voliči volili prezidenta a viceprezidenta na štvorročné funkčné obdobie. Súčasný prezident Joe Biden, člen Demokratickej strany, sa 22. júla 2024, štyri mesiace pred voľbami vzdal kandidatúry na prezidenta. Viceprezidentka Kamala Harrisová sa krátko na to stala demoktatickou nominantkou. Predchodca Joea Bidena, Donald Trump, člen Republikánskej strany, sa uchádzal o znovuzvolenie na druhé, nenadväzujúce funkčné obdobie.
Vo voľbách zvíťazil Donald Trump, čím sa stal druhým prezidentom, ktorý bude zastávať funkciu v nenadväzujúcom funkčnom období, prvým bol Grover Cleveland.
Inaugurácia Donalda Trumpa je naplánovaná na 20. januára 2025. V rovnakom čase ako prezidentské voľby sa tiež konajú voľby do Senátu USA, Snemovne reprezentantov, guvernérske voľby a voľby do zákonodarného zboru štátu. Dňa 12. marca sa Biden a Trump stali predpokladanými kandidátmi Demokratickej, resp. republikánskej strany, keď získali väčšinu delegátov, hoci ich nominácie ešte musia potvrdiť nominačné zjazdy. Robert F. Kennedy Jr. sa stal prezidentským kandidátom tretej strany s najvyšším počtom hlasov od čias Rossa Perota, ktorý vo voľbách v rokoch 1992 a 1996, ktorý kandidoval ako nezávislý. Kennedy však 23. augusta 2024 svoju kampaň pozastavil a podporil Trumpa.
Očakáva sa, že hlavnými témami kampane budú prístup k potratom, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie, hospodárstvo, zahraničná politika, bezpečnosť hraníc, práva LGBT a demokracia.
Pozadie.
Postup.
V druhom článku ústavy Spojených štátov sa uvádza, že aby sa osoba mohla stať prezidentom, musí byť rodeným občanom Spojených štátov, musí mať najmenej 35 rokov a musí v Spojených štátoch žiť najmenej 14 rokov. Dvadsiaty druhý dodatok zakazuje, aby bola akákoľvek osoba zvolená za prezidenta viac ako dvakrát. Kandidáti veľkých strán sa uchádzajú o nomináciu prostredníctvom série primárnych volieb, ktoré vyberajú delegátov, ktorí kandidáta vyberajú na celoštátnom zjazde strany. Na celoštátnom zjazde každej strany sa vyberá viceprezidentský kandidát, ktorý tvorí kandidátku danej strany. Kandidát na prezidenta si zvyčajne vyberá svojho protikandidáta, ktorého potom schvaľujú delegáti na zjazde strany.
Všeobecné voľby v novembri sú nepriame voľby, v ktorých voliči hlasujú pre zoznam členov Zboru voliteľov; títo volitelia potom priamo volia prezidenta a viceprezidenta.
Volebné úrady sa stretávajú so zvýšenou pracovnou záťažou a verejnou kontrolou, preto sa úradníci v mnohých kľúčových štátoch snažili získať viac finančných prostriedkov na zamestnanie väčšieho počtu pracovníkov, zlepšenie bezpečnosti a rozšírenie odbornej prípravy. Táto požiadavka sa objavuje v čase, keď sa mnohé volebné úrady vyrovnávajú s nárastom počtu odchodov do dôchodku a záplavou požiadaviek na verejné záznamy, čo je čiastočne spôsobené volebnou nedôverou zasiatou prehrou bývalého prezidenta Donalda Trumpa vo voľbách v roku 2020. Biden aj Trump kandidujú na prezidenta v roku 2024, čo naznačuje potenciálnu odvetu volieb v roku 2020, ktorá by bola prvou prezidentskou odvetou od roku 1956. Ak by bol Trump zvolený, stal by sa druhým prezidentom, ktorý by vyhral druhé, nenadväzujúce, funkčné obdobie, čím by sa pridal ku Groverovi Clevelandovi, ktorému sa to podarilo v roku 1892.
Najvyšší súd v Colorade, okresný súd v štáte Illinois a štátny tajomník štátu Maine rozhodli, že Trump nie je spôsobilý zastávať funkciu podľa 3. odseku 14. dodatku ústavy Spojených štátov pre svoju úlohu pri útoku na Kapitol zo 6. januára 2021, a preto sa ho pokúsili diskvalifikovať z účasti na voľbách. Najvyšší súd Spojených štátov však 4. marca jednomyseľne rozhodol, že štáty nemôžu určovať spôsobilosť pre celoštátne voľby podľa odseku 3.
Zasahovanie do volieb.
Donald Trump v prezidentských voľbách v roku 2020 neustúpil Joeovi Bidenovi, odvolávajúc sa na nepravdivé tvrdenia o volebných podvodoch, a od februára 2024 naďalej popiera výsledky volieb. Odborníci na bezpečnosť volieb varovali, že úradníci, ktorí popierajú legitímnosť prezidentských volieb v roku 2020, sa môžu pokúsiť zabrániť procesu hlasovania alebo odmietnuť potvrdiť výsledky volieb v roku 2024.
Prieskumy verejnej mienky pred voľbami naznačili hlbokú nespokojnosť so stavom americkej demokracie. Liberáli sa prikláňajú k názoru, že konzervatívci ohrozujú krajinu autokratickými tendenciami a svojimi pokusmi zvrátiť voľby v roku 2020. Mnohí republikáni sa obávajú pokusov zabrániť bývalému prezidentovi Trumpovi zastávať verejnú funkciu všetkými prostriedkami vrátane impeachmentu a obžaloby.
Volebná mapa.
Vplyv sčítania ľudu v roku 2020.
Pôjde o prvé prezidentské voľby v USA, ktoré sa uskutočnia po prerozdelení hlasov v Zbore voliteľov Spojených štátov po sčítaní ľudu v roku 2020. Ak by sa výsledky volieb v roku 2020 nezmenili (čo sa v histórii prezidentských volieb ešte nikdy nestalo), v roku 2024 by demokrati mali 303 hlasov voliteľov oproti 235 hlasom republikánov, čo je mierna zmena oproti Bidenovým 306 hlasom voliteľov a Trumpovým 232 hlasom voliteľov, čo znamená, že demokrati stratili v dôsledku procesu prerozdelenia čisté 3 hlasy voliteľov. Toto rozdelenie hlasov v Zbore voliteľov zostane zachované len do volieb v roku 2028. Opätovné prerozdelenie sa uskutoční po sčítaní ľudu v Spojených štátoch v roku 2030.
Historické pozadie.
V posledných prezidentských voľbách väčšina štátov nie je konkurencieschopná, pretože demografické údaje ich pevne držia za jednou z hlavných strán. Vzhľadom na povahu Zboru voliteľov to znamená, že pre víťazstvo v prezidentských voľbách sú dôležité rôzne swing states - konkurenčné štáty, ktoré "kolíšu" medzi demokratickou a republikánskou stranou. V súčasnosti medzi ne patria štáty v hrdzavom páse, ako sú Wisconsin, Michigan a Pensylvánia, a štáty v slnečnom páse, ako sú Nevada, Arizona a Georgia. Za bojový štát možno považovať aj Severnú Karolínu, a to vzhľadom na tesný výsledok v predchádzajúcich prezidentských voľbách, v ktorých Trump zvíťazil len o 1,34 %. V dôsledku postupných demografických zmien sa niektoré bývalé rozhodujúce štáty, ako napríklad Iowa, Ohio a Florida, výrazne posunuli smerom k republikánom, čo ich zvýhodňuje v budúcich celoštátnych a miestnych voľbách. Medzitým sa štáty ako Colorado, Nové Mexiko a Virgínia výrazne posunuli k demokratom a táto strana sa tam stala dominantnou politickou silou.
Demokratická volebná koalícia, ktorá zabezpečuje "modré štáty" pre demokratických prezidentských kandidátov, dosahuje najlepšie výsledky medzi židovskými a černošskými voličmi; bielymi, ktorí navštevovali vysokú školu alebo žijú v mestských oblastiach. Robotnícki voliči boli tiež oporou demokratickej koalície od čias Nového údelu, ale od 70. rokov 20. storočia mnohí z nich prebehli k republikánom, pretože Demokratická strana sa v kultúrnych otázkach posunula výrazne vľavo. Naopak, tradičnú republikánsku koalíciu, ktorá dominuje v mnohých "červených štátoch", tvoria najmä bieli voliči z vidieka, evanjelici, starší ľudia a voliči bez vysokoškolského vzdelania. Republikáni mali od 50. rokov minulého storočia historicky dobré výsledky aj u voličov z predmestí, zo strednej triedy, ale tento blok sa im v posledných rokoch vzdiali v dôsledku vzostupu hnutia Tea Party a neskôr hnutia Make America Great Again. Zrýchleniu tohto trendu sa pripisuje, že prezidentské voľby v roku 2020 naklonil v prospech demokrata Joea Bidena, pretože úradujúci Trump bol na predmestiach pre republikánskeho kandidáta historicky nepopulárny a dosahoval tam výrazne slabšie výsledky.
Niektoré prieskumy verejnej mienky pre tieto voľby naznačili, že sila demokratov medzi hispánskymi, ázijskými, arabskými a mladými voličmi sa zrejme trochu oslabila, zatiaľ čo odolnosť republikánov medzi belochmi a voličmi staršími ako 65 rokov sa tiež zdá byť slabšia. Niektorí politickí analytici však tvrdia, že tieto zjavné trendy v prieskumoch verejnej mienky nie sú reprezentatívne pre skutočný elektorát a že ide o prieskumný klam, ktorý je dôsledkom nedostatočného výberu vzoriek niekoľko mesiacov pred voľbami, veľkého počtu voličov, ktorí si nemyslia, že voľby budú medzi Bidenom a Trumpom, a silného skreslenia odpovedí. Iné prieskumy verejnej mienky, ako napríklad YouGov, nepreukázali žiadnu štatisticky významnú generačnú alebo rasovú depolarizáciu voličov.