Morgenrot

Morgenrot bolo nemecké ochotnícke divadlo, ktoré v rokoch 1910 až 1923 pôsobilo v Bratislave pod vedením Gottfrieda Machera a Ladislava Metzgera. Bolo sekciou Zväzu textilných robotníkov a robotníčok Bratislavy (Verband der Textilarbeiter u. -Arbeiterinen Pressburgs) a jeho členovia boli hlavne robotníčky a robotníci pracujúci v textilnom priemysle a ich rodinní príslušníci. Cieľom divadla bolo vytvárať predstavenia, ktoré mali slúžiť ako prostriedok osvety a mobilizácie robotníkov v ich boji za zlepšenie pracovných podmienok a ochranu ich práv. Ich repertoár zahŕňal divadelné hry, drámy, tragédie, komédie, veselohry, ľudové predstavenia, jednoaktovky a prednesy poézie.
Divadlo Morgenrot sa vyznačovalo vysokou úrovňou profesionalizmu a zaznamenalo niekoľko úspechov počas svojej existencie. Jeho členovia sa zameriavali hlavne na inscenácie sociálnych a politických hier.
V roku 1923 došlo k zlúčeniu niekoľkých divadelných sekcií, vrátane divadla Morgenrot, do novovzniknutej organizácie s názvom Zjednotené divadelné sekcie „Proletkult“ (Vereinigte Theatersektionen "Proletkult"). Táto organizácia mala za cieľ propagovať marxistickú ideológiu a kultúru pre pracujúcu triedu prostredníctvom divadla.
Morgenrot sa však stal symbolom boja robotníkov v Bratislave, ktorí svojimi aktivitami dokazovali, že robotnícka trieda má svoje miesto aj v kultúre a umení.
Zjednotené divadelné sekcie „Proletkult“ pôsobili v rôznych mestách, vrátane Bratislavy. Ich činnosť bola založená na princípoch agitpropu a ich inscenácie sa snažili poukázať na spoločenské problémy a politické nespravodlivosti. Divadlo Proletkult v Bratislave pokračovalo v tradícii divadla Morgenrot a uvádzalo inscenácie, ktoré boli zamerané na oslavu pracujúcej triedy a kritiku kapitalistického systému.
V období 1923 1938 pôsobili Zjednotené divadelné sekcie „Proletkult“ v Bratislave aktívne a uvádzali inscenácie od rôznych autorov a umelcov. Ich činnosť bola však ukončená po prijatí Žilinskej dohody v roku 1938, ktorý znamenal koniec divadelnej tradície s marxistickou ideológiou v Československu.
Predstavenia.
a ďalšie
Členovia – herci.
Helene Antalek, Rudolf Appelt, Franz Bammer, Franz Baukovics, Franz Baumann, Greti Baumann, Laci Baumann, Ludwig Bella, Hugo Bertl, Anna Bosko, Rolf Bosswick, Anna Danacek, Josef Dworak, Franz Dworak, Wetti Dworsky, Iren Edlinger, Karl Engeri, Lisl Fiala, Franz Garay, Leopold Glatzner, Josef Grollmus, Max Guttmann, Josef Hauptmann, Franz Havran, Franz Heindl, Franz Dedek, Ernst Jurina, Stefan Jurovics, Josef Jurovits, Johann Kafka, Karl Keller, Georg Klebach, Tilda Kireth, Rudolf Klapka, Tercsi Kostek, Jenö Kovásc, Josef Kutschera, Gyula Krety, Louis Lindtner, Mathilde Lindtner, Gottfried Macher, Fritz Matz, Otto Maxian, Lina Mayrhofer, Karl Metzger, Ladislaus Metzger, Pepi Metzger, August Nitschinger, Franz Oelbst, Magda Pefny, Gustav Porsch, Gizi Postos, Karl Postos, Tincsi Postos, Josef Rácz, Leopold Ricker, Josef Rischer, Lincsi Rosner, Josef Senger, Olga Senger, Rosa Senger, Josef Slezak, Mizi Slezak, Stefi Slezak, Tercsi Slezak, Karl Spennlinger, Anna Stross, Karl Stross, Milli Teucher, Anna Tóth, Elsa Tóth, Vilma Tóth, Elise Trawnicsek, Felix Vogel, Hans Vdovak, Irma Vrba, Christine Wendelin, Tincsi Wendelin, Josef Winkler a ďalší.