Great Dyke

Great Dyke v Zimbabwe je lineárny, ľahko rozpoznateľný geologický útvar, tiahnuci sa takmer 500 km od severu na juh cez strednú časť Zimbabwe. Prechádza západne od hlavného mesta Zimbabwe Harare. Chrbát je ložiskom veľkého množstva nerastných surovín vrátane zlata, striebra, chrómu, platiny, niklu a azbestu.
Reliéf.
Pozostáva z viacerých úzkych hrebeňov a chrbtov tvoriacich približne 550 km dlhý reťazec. Ich výška postupne narastá smerom na sever, kde dosahujú výšku do 460 metrov a prevyšujú i pohorie Mvurwi Range. Na povrchu boli objavené viditeľné stopy rôznych ďalších útvarov tiahnúcich sa z východu na západ pozdĺž Great Dyke. Okrem toho sa v okolí nachádza veľa úzkych, paralelných minerálnych žíl vystupujúcich na povrch na západnej a východnej strane.
Geológia ložiska.
Z geologického hľadiska je Great Dyke intrúzia lapolitového typu a nie je dajka. V reze má tvar písmena Y. Možno ju zaradiť medzi zvrstvené ultramafické intrúzie. Ťahá sa cez celú Zimbabwe s úklonom asi 10° na východ. Šírka intrúzie je rôzna od 3 po 12 km. Great Dyke je neobvyklá najmä kvôli množstvu zvrstvených ultramafických intrúzií nachádzajúcich sa pri ložných žilách.
Zvrstevnaté jednotky spodnej časti ultramafickej intrúzie tvoriacej Great Dyke sa miestami nachádzajú pod erodovanými zvyškami gabroidných hornín. Tieto miesta sú centrá štyroch podkomôr magmatického systému Great Dyke, menovite (od severu na juh) Musengezi, Darwendale, Sebakwe a Wedza. Každá z týchto pod–komôr má predĺženú, dvojmo-ponorenú synklinálnu štruktúru, ktorá bola napájaná prívodom tiahnúcim sa pozdĺž takmer celej Great Dyke.
Zo stratigrafického hľadiska je každá pod–komora rozdelená na dve intruzívne sekvencie. Spodná ultramafická sekvencia sa skladá z dunitov, harzburgitov, olivínických bronzitov a pyroxenitov spolu s úzkou vrstvou chromitu, ktorý sa nachádza na báze cyklickej jednotky a ktorý je intenzívne ťažený pozdĺž celej Great Dyke. Vyššie sa nachádzajúca mafická sekvencia zväčša obsahuje horniny s rôznymi typmi plagioklasov napríklad ako norit, gabronorit, a olivinické gabro. 
Dajka leží v Zimbabwianskom kratóne a jej vek sa odhaduje na asi 2,575 miliardy rokov. Na základe neprítomnosti významnejších tektonických deformácií, ktoré by postihli Great Dyke (s výnimkou oblasti Musengezi) možno konštatovať, že kratón vznikol pred intrúziou a po jej skončení bol postihnutý iba slabými tektonickými pohybmi. Vulkanické nadložie intruzívnej oblasti už bolo pravdepodobne oderodované. Na západnom a východnom obvode Great Dyke tvoria 2 mafické dajky, Východná a Umvimeela, osobitné štruktúry.
Chromit objavený na báze ultramafickej sekvencie a je ťažený pozdĺž celej dajky. Nižšie na kontakte ultramafickej – mafickej sekvencie a na vyššie položených jednotkách pyroxenitov (bronzit a websterit) sa nachádzajú ekonomicky významné koncentrácie niklu, medi, kobaltu, zlata a rudné minerály skupiny platiny (PGM). Rudné minerály objavené v podloží tvoria vtrúsené Fe-Ni-Cu sulfidy v štruktúre označovanej ako podložná rudná podzóna, pod ktorou je sa nachádza podzóna obohatenia o skupinu kovov platiny nazývaná aj PGE podzóna. Rudné podložie a PGE podzóna dokopy vytvárajú hlavnú sulfidovú zónu (angl. Main Sulphide Zone - MSZ)
Rozvoj a ťažba.
Great Dyke bola prvýkrát opísaná v 1867 Karlom Mauchom. Existencia rudnej mineralizácie bohatstva nebola do roku 1918 chápaná. Chromit je ťažený po celej dajky, hlavne v Darwendalskej, Lalapanzkej a v Mutorashangskej oblasti. Tri najväčšie banské spoločnosti, ktoré ťažia v tejto oblasti sú Maranatha Ferrochrome, Zimalloys a Zimascu.
Kovy skupiny platiny sa momentálne ťažia v bani Ngezi južne od Selousu pri Zimplatsou firmou Impala Platinum Group, tiež v bani Unki pri Shurugwi a v bani Mimosa pri Zvishavane spoločnosťou Zimacsom tiež pre Impala Platinum Group. Baňa Hartlay Platinum pri Makwiru je v súčasnosti uzatvorená.