burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Pavol Abrhan

Ing. Pavol Abrhan (* 25. júl 1959, Vráble) je bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky, Bol predsedom poslaneckého klubu KDH a predsedom Osobitného kontrolného výboru na kontrolu činnosti SIS. 
Životopis.
Maturoval na stavebnej priemyslovke (1978) a pokračoval v štúdiu poľnohospodárskych meliorácií na VŠP v Nitre. Krátky čas pracoval na JRD v Bánove, neskôr na melioračnej správe v Nových Zámkoch.
Pôsobenie v politike.
Pavol Abrhan bol zvolený za poslanca NR SR vo volebnom období 20022006 za Kresťanskodemokratické hnutie (KDH). Bol členom Výboru NR SR pre verejnú správu.
Vo voľbách v roku 2006 bol opätovne zvolený za poslanca za KDH a stal sa členom Výboru NR SR pre verejnú správu a regionálny rozvoj a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS.
Za poslanca za stranu KDH bol zvolený aj vo voľbách v roku 2010, ale tentoraz sa stal overovateľom Výboru NR SR pre kultúru a médiá a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS.
V predčasných parlamentných voľbách roku 2012 bol opätovne zvolený za poslanca za KDH.
Kandidoval aj vo voľbách v roku 2016, ale nebol zvolený, pretože KDH sa nedostalo do parlamentu.
Sándor Albert

Doc. Ing. Sándor Albert, PhD. (* 24. máj 1943, Veľké Kapušany) je slovenský politik.
Komunálna politika.
Sándor Albert bol poslancom zastupiteľstva Košického samosprávneho kraja vo volebnom období 2001 - 2005. Vo voľbách v roku 2001 bol ako člen Strany maďarskej koalície (SMK) zvolený za koalíciu SDKÚ, SMK a SMER v okrese Košice I za poslanca krajského zastupiteľstva. Vo voľbách do zastupiteľstva v roku 2005 nekandidoval.
Národná rada.
Sándor Albert bol poslancom národnej rady vo volebnom období 2002-2006 zvoleným za SMK. Bol členom Výboru NR SR pre vzdelanie, vedu, šport a mládež, kultúru a médiá. Vo voľbách v roku 2006 nekandidoval.
Edita Angyalová

Ing. Edita Angyalová (* 8. august 1979, Košice) je podnikateľka, manažérka a bývalá poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky.
Komunálna politika.
Edita Angyalová bola aj poslankyňou zastupiteľstva Košického samosprávneho kraja vo volebnom období 2001 - 2005. Bola zvolená za poslankyňu za koalíciu SDKÚ, SMK a SMER v okrese Košice-okolie. Vo voľbách do zastupiteľstva v roku 2005 nekandidovala.
Národná rada.
Edita Angyalová absolvovala v roku 2002 PHF Košice EU Bratislava. Rok predtým vyhrala súťaž strany SMER o zvoliteľné miesto na kandidátnej listine do najbližsích parlamentných volieb, ktorú vyhlásila táto strana pre študentov vysokých škôl. Dostala sa tak na kandidátku strany a bola aj zvolená vo voľbách v roku 2002 za poslankyňu národnej rady za SMER, ktorá od 1. januára 2005 pôsobí pod názvom SMER - sociálna demokracia. Vo volebnom období 2002 – 2006 bola členkou Výboru NR SR pre sociálne veci a bývanie a Výboru NR SR pre európske záležitosti. V parlamentných voľbách v roku 2006 kandidovala opätovne za stranu SMER-SD. Nebola zvolená, ale stala sa poslankyňou národnej rady 5. júla 2006 ako náhradníčka za Mareka Maďariča, ktorý si neuplatnil mandát z dôvodu vymenovania do funkcie ministra. Stala sa členkou Výboru NR SR pre financie, rozpočet a menu a Stálej delegácie NR SR do Parlamentného zhromaždenia Rady Európy. 30. apríla 2007 sa poslaneckého mandátu vzdala s cieľom venovať sa manažérskej kariére a neskôr i vlastnému podnikaniu.
Eva Antošová

Ing. Eva Antošová (* 19. december 1964, Nitra) je slovenská politička, bývalá ústredná tajomníčka HZDS a bývalá poslankyňa Národnej rady Slovenskej republiky za SNS.
Politická kariéra.
Celoštátna politika.
Po vylúčení Jána Slotu zo SNS a nástupe nového predsedu Andreja Danka vstúpila do SNS v auguste 2013.
Herman Arvay

Herman Arvay (* 28. január 1964) je slovenský politik. 
Stranícka kariéra.
Komunistická strana Slovenska.
Herman Arvay vstúpil do politiky ako člen Komunistickej strany Slovenska. Zo strany bol vylúčený v decembri 2003 reakciou na to, že predtým vystúpil z poslaneckého klubu strany v Národnej rade.
Strana menšín.
V roku 2004 vystupoval Herman Arvay s ambíciou zastupovať v parlamente Rómov a vo februári 2005 založil Stranu menšín (SM), "jedinečnú politickú stranu, aká inde v Európe zrejme ešte neexistuje". Strana mala združovať čo najviac menšín či komunít, ktoré žijú na Slovensku, ako napríklad rómsku, rusínsku, ale aj telesne postihnutých a mala byť výnimočná aj tým, že na jej čele mal stáť jeden predseda a minimálne desať podpredsedov. Celý projekt nevydržal ani rok a už 1. októbra 2005 vstúpila strana do likvidácie.
Jednotné Slovensko.
Už o niekoľko mesiacov po vstúpení SM do likvidácie sa 16. marca 2006 Herman Arvay stal predsedom politickej strany JEDNOTNÉ SLOVENSKO (JS). Táto strana vystupovala pôvodne pod názvami Rómska inteligencia za spolunažívanie v Slovenskej republike a neskôr Strana rómskej koalície v Slovenskej republike, názov JEDNOTNÉ SLOVENSKO získala v ten istý deň ako sa stal Herman Arvay jej predsedom. V tejto funkcii pôsobil až do 3. októbra 2008.
Jozef Banáš

Ing. Jozef Banáš (* 27. september 1948, Bratislava) je slovenský prozaik, dramatik, diplomat a politik.
Literárna činnosť.
Popri literárnej tvorbe sa venuje aj politickej publicistike a esejistike. Jeho eseje a úvahy o politike vychádzajú aj v zahraničných médiach.
Kritika.
Portál Aktuality.sk ho označuje za šíriteľa konšpiračných teórií a dezinformácii, pričom politologička Soňa Szomolányi k jeho spolupráci s konšpiračnými webmi uvádza: "„Jozef Banáš v mene profitu a pofidérnej čitateľskej ,slávy‘ svojou konšpiráciami sýtenou publicistikou nadbieha dosť nízkemu vkusu“".
Súkromný život.
Jozef Banáš je ženatý, s manželkou Máriou majú dve dcéry, Máriu (vyd. Zinburgová; * 1974) a Adelu (vyd. Vinczeová; * 1980).
Spolupráca s ŠtB.
Podľa registračných protokolov ŠtB archivovaných Ústavom pamäti národa (ÚPN) bol v rokoch 19741989 vedený ako agent ŠtB s krycím menom "Lotos", e. č. 15537, 39641. Väčšina relevantných dokumentov, uvedených v zozname na začiatku spisu, bola podľa poznámok v decembri 1989 skartovaná, vlastnoručné správy a vyhlásenia tak chýbajú. Banáš tvrdí, že žiadnu spoluprácu nepodpísal a jeho podpis v zväzkoch ŠtB je falošný. Napriek trojročnému úsiliu o vydanie údajného podpisu na písmoznalecké skúmanie, ÚPN toto odmietol. Banáš podal v novembri 2005 trestné oznámenie Generálnej prokuratúre SR na neznámeho páchateľa za falšovanie úradnej listiny.
Podľa rakúskeho novinára Paula Lendvaia mal Banáš v Bratislave na starosti zahraničných novinárov: "„Robil všetko, aby ukázal, že je veľmi spoľahlivý podporovateľ a nástroj komunistického režimu. Nepomáhal nám, ale robil obštrukcie. Bol nám známy ako predĺžená ruka ŠtB. Bol som šokovaný, keď som ho videl po revolúcii vo Viedni ako zástupcu Slovenska na ambasáde.“"
Okrem tohto pôsobenia v bratislavskej kontrarozviedke figuroval Banáš aj v registri Hlavnej správy rozviedky v Prahe, kde mal krycie meno "Bueno". Zväzok je uložený v Archíve bezpečnostných zložiek v Prahe a jeho kópia sa nachádza aj v archíve ÚPN. Banáš aj túto spoluprácu popiera, ŠtB ho podľa jeho slov len predvolávala na výsluchy, ktoré si nemohol dovoliť odmietať.
Azurit

Azurit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky zásaditý uhličitan meďnatý - Cu3(CO3)2(OH)2.
Charakteristika.
Vytvára tabuľkovité alebo krátke prizmatické kryštáliky, ktoré môžu byť zdvojčatené. Tento minerál sa však vyskytuje aj v podobe celistvej, hľuzovitej a zemitej, vytvára náteky na stenách banských štôlní aj na kameňoch vo vode vytekajúcej zo starých háld. Zvyčajne máva azúrovomodrú farbu a bledomodrý vryp. Najčastejšie býva nepriehľadný, zriedka polopriehľadný. Má sklený lesk.
Vznik.
Vzniká v oxidačných častiach medených ložísk.
Poznávanie.
Azurit sa so šumením rozpúšťa v kyseline chlorovodíkovej. Ľahko sa taví a pri zohrievaní černie.
Gyula Bárdos

Gyula Bárdos (* 15. marec 1958, Bratislava) je slovenský novinár a politik maďarskej národnosti, bývalý poslanec Národnej rady Slovenskej republiky a podpredseda Strany maďarskej koalície. Od roku 2012 je predsedom spoločenského a vzdelávacieho spolku Maďarov na Slovensku Csemadok.
Životopis.
Vyrastal a maturoval v Senci. V roku 1982 absolvoval učiteľské štúdium maďarčiny a slovenčiny na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. V rokoch 19831992 pracoval ako novinár v Bratislave, v rokoch 19921994 bol hovorcom MKDH.
Politická kariéra.
V prezidentských voľbách v marci 2014 získal 97 035 hlasov (5,10 % z odovzdaných hlasov) a zo 14 kandidátov skončil na 5. mieste.
Osobný život.
Žije v Senci, s manželkou redaktorkou a moderátorkou Maďarského vysielania RTVS Ágnes Bárdos majú dve dcéry – herečku Judit Bárdos a poetku Kingu Bárdos.
Anhydrit

Anhydrit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky síran vápenatý – CaSO4. Vzniká hlavne usadzovaním zo slaných roztokov, môže tvoriť monominerálnu evaporitickú horninu.
Názov anhydrid zaviedol v roku 1804 A. G. Werner z gréckeho slova "anhydros", čo znamená bez vody.
Charakteristika.
Tvorí tabuľkovité alebo prizmatické kryštály. Častejšie býva celistvý, zrnitý alebo vláknitý. Jeho farba sa mení od bielej, sivej alebo modrastej farby až po ružovkastú a hnedastú. Tvrdosť 3 až 3,5. Vryp má biely. Je to priehľadný až priesvitný minerál so skleným, perleťovým alebo mastným leskom. Hustota sa pohybuje medzi 2,9 až 2,99 kg.dm³.
Poznávanie.
Anhydrit sa pri zohrievaní ľahko taví a plameň sfarbuje do tehlovočervena. Od sadrovca sa odlišuje vyššou hmotnosťou.
Vznik.
Podobne ako iné evaporitové minerály vzniká usadzovaním zo soľaniek v sedimentačných panvách. Na rozdiel od sadrovca, ktorý je hydratovaný (CaSO4.2H2O) je anhydrit bez vody. Môže vznikať priamym vyzrážavaním na brehoch vodných plôch v aridných oblastiach, alebo aj ako výsledok premeny sadrovca v dôsledku pochovania a dehydratácie. Z nenasýtených roztokov sa vyzráža pri teplote vyššej ako 63,5 °C, ale z roztokov nasýtených NaCl stačí teplota nad 30 °C.
Naopak sa tiež môže meniť sadrovec v dôsledku hydratácie fluidami. Dochádza pri tom k nárastu objemu asi o 30 %.
V dôsledku haliokinézy, teda diapirického pohybu evaporitov v horninovom prostredí sa často nachádza v soľných dómoch, kde vystupuje v ich hornej časti (tzv. caprock). Vystupuje často spolu s dolomitom, sadrovcom a inými minerálmi. Veľmi zriedkavo sa vyskytuje aj ako minerál hydrotermálnych žíl s kremeňom a kalcitom.
Výskyt.
Je zriedkavejší ako sadrovec. Najčastejšie tvorí šošovkovité až vrstvovité telesá.
Lokality.
Vo svete.
Veľké akumulácie tvorí v panvách v amerických štátoch Texas a Louisiana. V Kanade vystupuje na polostrove Nova Scotia. V Európe je známy z Pyrenejí. Nachádza sa aj v talianskom Toskánsku a Švajčiarsku, kde sa na lokalitách St. Gotthard a Simplon vyskytuje aj vo forme až 20 mm veľkých fialových kryštálov vystupujúcich v puklinách v premenených horninách. V Rakúsku sa vyskytuje na viacerých lokalitách v Štajersku a Tirolsku. Známa je najmä lokalita Salzkammergut. V Poľsku je známy z Wieliczky. V Nemecku vystupuje v soľných uloženinách pri Stassfurte a Wathelingene.
Lokality na Slovensku.
Na Slovensku sa vyskytuje na lokalitách Banská Štiavnica a Kopanice pri Banskej Štiavnici, Bohúňovo, Bzovík, Čoltovo, Dedinky, Markušovce,Mlynky, Muránska Huta, Pavlovce (okr. Vranov nad Topľou), Smižany, Strelnice (pri Šafárikove, okr. Rimavská Sobota), Šarišská Poruba a Zbudza. Známy výskyt je aj vo vrte SBM-1 Soblahov.
Použitie.
V minulosti bol anhydrit bez využitia. Čisto biely sa využíva ako plnidlo. Možno ho tiež použiť na výrobu kyseliny sírovej alebo výrobu sadrovca.
Ankerit

Ankerit je minerál kryštalizujúci v trigonálnej sústave, chemicky uhličitan vápenato-železnatý – Ca(Fe,Mn,Mg)(CO3)2.
Charakteristika.
Ankerit, ktorý patrí do tej istej skupiny ako dolomit, vytvára klencové kryštály. Vyskytuje sa však prevažne v celistvej alebo zrnitej podobe. Tento minerál má sivú, bielu, žltkastú alebo žltohnedú farbu a biely vryp. Je to priesvitný minerál so skleným až perleťovým leskom.
Vznik.
Vzniká na rudných žilách často spolu so sírnikmi.
Poznávanie.
Ankerit sa rozpúšťa v kyseline chlorovodíkovej. Na povrchu minerálu sa často vytvára žltý až hnedý povlak, ktorý vzniká oxidáciou povrchovej vrstvy.
Výskyty na Slovensku.
Mlynky, Rudňany, Nízke Tatry (Dúbrava, Magurka, Jasenie, Vyšná Boca, Malužiná, Trangoška, juž. svahy Ďumbiera, Rovná hoľa), Vysoké a západné Tatry, Malé Karpaty (Pezinok, Pernek) a mnohé drobné výskyty v jadrových pohoriach.
Annabergit

Annabergit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky oktahydrát arzeničnanu nikelnatého - Ni3(AsO4)2·8H2O.
Charakteristika.
Tento minerál vytvára prizmatické i ryhované kryštály. Môže sa však vyskytovať aj v podobe povlakov alebo v podobe zemitej či práškovitej masy. Annabergit býva biely, sivý, bledozelený alebo žltozelený; vryp má bledší ako je jeho základná farba. Je to priehľadný až priesvitný minerál so skleným až perleťovým leskom.
Vznik.
Vzniká vo zvetraných častiach niklových žíl.
Poznávanie.
Annabergit uvoľňuje pri zohrievaní v uzatvorenej skúmavke vodu. 
Výskyty na Slovensku.
Vyskytuje sa veľmi zriedkavo v Dobšinej ako produkt rozkladu minerálov Ni-Co zrudnenia.
Tibor Bastrnák

MUDr. Tibor Bastrnák (* 17. november 1964, Šahy) je slovenský lekár a politik, bývalý poslanec Národnej rady SR a Nitrianskeho samosprávneho kraja. Vo voľbách do NR SR 2016 kandidoval na kandidátke MOST-HÍD na 6. mieste.
Politická kariéra.
Celoštátna úroveň.
Tibor Bastrnák bol poslancom národnej rady vo volebnom období 2002–2006 zvoleným vo voľbách za Stranu maďarskej koalície (SMK) . Bol členom Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií a Výboru NR SR pre zdravotníctvo.
Vo voľbách v roku 2006 bol opätovne zvolený za poslanca za SMK. Bol členom Výboru NR SR pre zdravotníctvo a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS.
Od júla 2009 je činný ako popredný predstaviteľ a spoluzakladateľ politickej strany Most-Híd.
Za poslanca NR SR za stranu Most-Híd bol zvolený vo voľbách v roku 2010 . Bol podpredsedom výboru NR SR pre zdravotníctvo.
Jaroslav Baška

Ing. Jaroslav Baška (* 5. apríl 1975, Považská Bystrica) je predseda Trenčianskeho samosprávneho kraja, bývalý minister obrany Slovenskej republiky a súčasný poslanec Národnej rady Slovenskej republiky za stranu SMER – sociálna demokracia. Pôsobil aj ako starosta obce Dohňany za SMER-SD a ĽS-HZDS.
Profesionálna kariéra.
V rokoch 1989 až 1993 študoval na SPŠ Dubnica nad Váhom. V roku 1998 získal titul Ing. absolvovaním štúdia na Elektrotechnickej fakulte Žilinskej univerzity v Žiline. Od skončenia školy až do roku 2002 pracoval v Matadore Púchov. 
Politická kariéra.
Regionálna politika.
V novembri 2013 bol zvolený za predsedu Trenčianskeho samosprávneho kraja. Po prvýkrát v histórii kraja víťazstvo získal už v prvom kole, s 53,45%. Kandidoval za stranu SMER-SD.
Súkromný život.
Jaroslav Baška je ženatý a má tri deti.
Ján Bielik

Ján Bielik (* 2. apríl 1955) je slovenský politik, člen Kresťanskodemokratického hnutia (KDH).
Ján Bielik bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky vo volebnom období 20022006 za KDH. Nastúpil ako náhradník na neuplatňovaný mandát poslanca Daniela Lipšica. Bol predsedom Výboru NR SR pre zdravotníctvo. Vo voľbách v roku 2006 nekandidoval.
Zakladateľ časopisu "Farmakoekonomika a lieková politika" oficiálneho časopisu Slovenskej spoločnosti pre farmakoekonomiku.
Peter Biroš

MUDr. Peter Biroš (* 8. apríl 1950, Prešov† 19. júl 2024) bol slovenský lekár stomatochirurg, politik a športový funkcionár. Vo volebnom období 20022006 bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky (NR SR) za Alianciu nového občana (ANO).
Pôsobil ako riaditeľ Nemocnice s poliklinikou J. A. Reimana v Prešove a ako športový riaditeľ hádzanárskeho klubu Tatran Prešov.
Politické pôsobenie.
V komunálnych voľbách 1994 sa stal ako nezávislý kandidát poslancom mestského zastupiteľstva v Prešove. Spoluzakladal politickú stranu ANO a v krajských voľbách 2001 za ňu neúspešne kandidoval za predsedu Prešovského samosprávneho kraja.
Do funkcie poslanca NR SR nastúpil 5. novembra 2002 na neuplatňovaný mandát poslanca Rudolfa Zajaca, ktorý bol menovaný za ministra zdravotníctva. Peter Biroš bol členom Výboru NR SR pre zdravotníctvo a Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva.
Po tom, ako v auguste 2005 spolu s ďalšími poprednými členmi ANO vyzval predsedu ANO Pavla Ruska na odstúpenie z funkcie ministra hospodárstva v súvislosti s kauzou Zmenky a po tom, ako sa pridal ku skupine poslancov ANO, ktorí vyjadrili nedôveru Pavlovi Ruskovi a vyjadrili ochotu naďalej podporovať vládnu koalíciu aj po vylúčení ANO z koalície, bol na mimoriadnom kongrese ANO 11. septembra 2005 spolu s ostatnými „rebelmi“ vylúčený zo strany.
Spolupracoval so Slovenskou demokratickou a kresťanskou úniou – Demokratickou stranou, no v parlamentných voľbách 2006 už nekandidoval.
Anton Blajsko

PaedDr. Anton Blajsko (* 31. október 1955, Bardejov) je slovenský politik.
Anton Blajsko je absolventom FTVS UK v Bratislave. Prešiel rôznymi zamestnaniami. V rokoch 19951996 bol riaditeľom Strediska sociálnych služieb MPSVR SR. V rokoch 19961999 bol generálnym riaditeľom sekcie sociálnych vecí a rodiny Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. 
Anton Blajsko bol podpredsedom Ľudovej strany - Hnutie za demokratické Slovensko pre humanitné vzťahy od 14. júna 2003 do 4. júna 2005.
Anton Blajsko bol zvolený v parlamentných voľbách v roku 2002 za poslanca Národnej rady Slovenskej republiky za HZDS. V roku 2003 bola strana premenovaná na ĽS-HZDS. Bol členom Výboru NR SR pre sociálne veci a bývanie. Kandidoval za ĽS-HZDS za poslanca aj vo voľbách v roku 2006, nebol však zvolený.
V súčasnosti je členom mestského zastupiteľstva v Bardejove.
Juraj Blanár

Ing. Juraj Blanár (* 19. máj 1966, Žilina) je poslanec Národnej rady Slovenskej republiky a bývalý predseda Žilinského samosprávneho kraja, od roku 2023 minister zahraničných vecí SR.
Život.
Juraj Blanár vyštudoval Vysokú školu dopravy a spojov v Žiline. V roku 1991 pracoval vo firme Žilinské komunikácie s.r.o., od roku 1991 do 1994 bol asistentom na VŠDS. Od roku 1994 do 2002 pracoval vo Váhostave Žilina.
Politická činnosť.
Je podpredseda strany SMER-SD. Juraj Blanár je predsedom krajskej organizácie strany SMER - sociálna demokracia v Žilinskom kraji a zároveň členom predsedníctva strany. 
Poslanec.
Bol zvolený za poslanca Národnej rady Slovenskej republiky vo volebných obdobiach 20022006, 20102012 a 20162020 za stranu SMER, neskôr SMER-SD. Vo svojom prvom období sa stal členom Výboru NR SR pre životné prostredie a ochranu prírody a Výboru NR SR pre európske záležitosti. V období 20102012 bol podpredsedom zahraničného výboru NR SR. Vo voľbách do parlamentu v roku 2016 kandidoval na 11. mieste a dostal 23 035 platných prednostných hlasov., stal sa členom výboru NR SR pre zdravotníctvo a podpredseda výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií.
23. marca 2018 bol zvolený za predsedu Mandátového a imunitného výboru NR SR.
Župan.
Od roku 2005 bol predsedom Žilinského samosprávneho kraja, tzv. župan. V apríli 2017 oznámil svoju opätovnú kadidatúru na tento post.
Vo voľbách do samosprávnych krajov v roku 2017 nebol zvolený za predsedu Žilinského samosprávneho kraja. Zvolená bola Erika Jurinová.
Minister zahraničných vecí.
V predčasných parlamentných voľbách v roku 2023 bol zvolený do parlamentu za stranu SMER. 25. októbra 2023 nastúpil na post ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky.
Zahraničná politika.
V súvislosti s ruskou inváziou na Ukrajinu Blanár odmieta vojenskú pomoc Ukrajine a podporuje zlepšenie diplomatických vzťahov s Ruskom. Bol jedným z mála slovenských poslancov, ktorí nehlasovali za parlamentné uznesenie odsudzujúce ruské zabíjanie ukrajinských civilistov, prijaté po masakri v Buči. 
V roku 2022 obvinil vtedajší minister zahraničných vecí Slovenska Ivan Korčok Blanára z podpory ruského dobývania Ukrajiny. Blanár neskôr dôrazne vystúpil proti obrannej dohode so Spojenými štátmi, pričom argumentoval, že by mohla viesť k vzniku amerických základní na slovenskom území.
Juraj Blanár sa od začiatku ruskej invázie na Ukrajinu stretol trikrát s ruským ministrom zahraničných vecí Sergejom Lavrovom. Takéto stretnutia sú v Európe po invázii Ruska považované za tabu a zo štátov EÚ sa s Lavrovom pravidelne stretáva iba maďarský minister zahraničných vecí Péter Szijjártó. Ivan Korčok tieto aktivity označil za ohrozenie slovenskej zahraničnej politiky a upozornil, že Slovensko sa tým stáva „trójskym koňom Ruska“.
Externé odkazy.
Antimonit

Antimonit (alebo stibnit) je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky sulfid antimonitý – Sb2S3.
Charakteristika.
Tento minerál vytvára prizmatické kryštály, často s pozdĺžnym ryhovaním. Vyskytuje sa však aj v ihlicovitej, zrnitej alebo steblovitej forme. Bežne tvorí masívne (hrubo až jemnozrnné) agregáty. Jeho farba aj vryp sú olovenosivé až čierne. Antimonit je nepriehľadný a má kovový lesk. Patrí medzi opakné minerály.
Vznik.
Tvorí sa v nízkoteplotných hydrotermálnych žilách a v ložiskách, kde sa pôvodná hornina úplne alebo čiastočne nahradzuje novým materiálom z cirkulujúcich hydrotermálnych roztokov. Bývá sprevádzaný kremeňom, sfaleritom, galenitom, arzenopyritom, cinabaritom, zlatom a ďalšími. Je hlavním zdrojom antimónu. Hustota sa pohybuje od 4,52 do 4,62 g.cm3. Obsahuje 71,4571,69 % antimónu a 28,4228,31 % síry.
Poznávanie.
Antimonit sa ľahko taví v plameni sviečky alebo zápalky. Rozpúšťa sa v kyseline chlorovodíkovej. Tvrdosť 2 podľa Mohsa.
Výskyt.
Vyskytuje sa v hydrotermálnych nízkoteplotných žilách viazaných na kyselé magmatity. Tiež v metasomatických ložiskách a sedimentoch horúcich prameňov.
Lokality.
Vo svete.
Známy je najmä z Čínskej provincie Hunan, kde je intenzívne ťažený (baňa Xikuangšan). Tunajšia ťažba predstavuje až 80% svetovej produkcie. Vyskytuje sa i v Japonsku, USA (hlavne Nevada, mineralogické výskyty v štátoch Arkansas, Idaho, Kalifornia a Aljaška), Taliansku, Peru, Nemecku, Alžírsku, Thajsku, Kanade, Mexiku, Bolívii a Francúzsku. Pekné kryštály sú známe i z okresov Baia Sprie, Herja a Baia Mare v Rumunsku.
V Českom masíve ho možno nájsť pri Milošove a Krásnej Hore.
Na Slovensku.
Na území Slovenska je antimón ťažený už od 17. storočia. Ťažba na poslednom aktívnom ložisku v Dúbrave bola ukončená v roku 1991.
Antimónová mineralizácia je situovaná v kryštaliniku tatrika v Malých Karpatoch, kde s ňou asociuje arzenopyritová a zlatá mineralizácia (Pezinok, Pernek, Kuchyňa), podobne v Nízkych Tatrách, kde sa navyše vyskytuje i barit, pyrit a tetraedrit (Medzibrod, Jasenie, Partizánska Ľupča-Magurka a Dúbrava); tiež v gemeriku, kde však nedosahuje ložiskové parametre (Poproč, Betliar, Kojšov, Rožňava, Slovinky (Ostrý vrch), Smolník, Zlatá Idka, Chyžné). Mladšie výskyty sú viazané na neovulkanity stredného Slovenska (Kremnica, Malá Lehota) a východného Slovenska (Zlatá Baňa, Kokošovce).
Opustené a zle zakonzervované banské diela po ťažbe antimónu sú výraznou environmentálnou záťažou. Okolité prostredie môže byť znečistené arzénom a antimónom, zinkom, železom, niklom a olovom.
Ekonomický význam.
Je cenený medzi zberateľmi. V priemysle sa používa pri výrobe skla. Využíva sa i ako traskavina do rozbušiek, bezpečnostných zápaliek a pyrotechnických pomôcok. V minulosti sa používal pri odpaľovaní fotografických bleskov, od tohto použitia sa však upustilo pre jeho zdravotnú závadnosť a citlivosť na statickú elektrinu. V elektrotechnike sa v súčasnosti skúma jeho využitie pri výrobe lítiových akumulátorov.
Antlerit

Antlerit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky zásaditý síran meďnatý - Cu3(SO4)(OH)4.
Charakteristika.
Antlerit bola dôležitá ruda medi a vytvára pekné kryštáliky. Je priesvitný až priehľadný ihlicovitý alebo pórovitý. Ihlicovité kryštály vytvárajú často rôzne chumáčikovité útvary. Jeho zelená farba je obyčajne tmavá.
Vznik.
Vzniká rozkladom primárnych nerastov medi ako chalkopyrit, tetraedrit a i. Je to druhotný nerast.
Poznávanie.
Pomerne tvrdý nerast, nerozpúšťa sa v kyseline chlorovodíkovej.
Výskyty na Slovensku.
Špania Dolina, pri Banskej Bystrici, Piesky, Richtárová (Starohorské vrchy).
Apatit

Apatit je všeobecný názov pre skupinu fosforečnanov, vanadičnanov a arzeničnanov s cudzím aniónom (F−, Cl−, OH−), kryštalizujúcich v hexagonálnej sústave.
Minerály.
Do skupiny apatitu patria nasledovné minerály:
Vznik.
Apatit vzniká kryštalizáciou z magmy či z nahromadených zvyškov organických látok tzv. fosforitu. Ide o veľmi hojný akcesorický minerál, ktorý je jednou zo základných zložiek hornín. Je to najrozšírenejší fosfát v zemskej kôre. Vzniká vo veľmi širokých podmienkach od magmatickej činnosti až po sedimentáciu. V magmatických horninách sa stretávame s jeho výskytom v žulách a v gabre.
Charakteristika.
Ide o úzku vyhranenú skupinu príbuzných minerálov, ktoré tvoria prizmatické alebo tabuľkovité kryštály, prípadne sa vyskytujú v celistvej, kompaktnej či zrnitej forme. Apatit má zvyčajne zelenú farbu, no môže byť aj biely, bezfarebný, žltý, modrastý, červenkastý, hnedý, sivý alebo purpurový vryp má biely. Je to priehľadný až priesvitný minerál so skleným až smolným leskom. Apatity vznikajú vo vyvretých horninách a v premenených vápencoch – mramoroch.
Aragonit

Aragonit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky uhličitan vápenatý – CaCO3. Podobný je minerál kalcit.
Charakteristika.
Aragonit vytvára prizmatické, predĺžené kryštály, často zdvojčatené. Po vzájomnom prerastaní mávajú dvojčatá pseudohexagonálny tvar. Tento nerast môže mať aj stĺpcovitý, kvapľovitý, vláknitý, lúčovitý alebo koralom podobný habitus. V takom prípade sa nazýva železný kvet (pozri nižšie). Aragonit býva biely, bezfarebný, sivý, žltkastý, zelenkavý, modravý, podľa druhu prímesí. Má biely vryp. Je to priehľadný až priesvitný minerál so skleným leskom.
Vznik.
Aragonit vzniká v premenených a usadených horninách, jaskyniach vápencových oblastí, na rudných žilách a okolo termálnych prameňov. Často vypĺňa pukliny v sopečných horninách.
Nachádza sa aj v schránkach niektorých mäkkýšov.
Poznávanie.
Aragonit sa so šumením rozpúšťa v studenej zriedenej kyseline chlorovodíkovej. V ultrafialovom svetle často fluoreskuje.
Výskyty na Slovensku.
Banská Štiavnica, Hodruša-Hámre, Konrádovce, Ochtiná (Ochtinská aragonitová jaskyňa), Podrečany, Rudňany, Smolník, Spišská Nová Ves, Špania Dolina, Vechec.
Odrody a podobne.
Aragonit má viacero odrôd:
Modrozelený aragonit sa (najmä) v minulosti označoval aj ako igloit či iglit (podľa náleziska Spišská Nová Ves – po maď. Igló), nejde o samostatnú odrodu.
Názov aragonit sa niekedy nesprávne stotožňuje s odrodou aragonitu železný kvet alebo s odrodou aragonitu hrachovec .
Aragonit je tiež významný napr. v týchto látkach:
Argentit

Argentit (Ag2S ) je vysokoteplotná kubická fáza minerálu akantit. Teplota fázového prechodu je 177 °C. Všetky minerály, označované ako argentit sú len paramorfózy akantitu po tejto fáze.
Aurichalcit

Aurichalcit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky zásaditý uhličitan meďnato-zinočnatý - (Zn,Cu)5(CO3)2(OH)6.
Charakteristika.
Aurichalcit vytvára buď ihlicovité alebo štíhle lištovité kryštály. Tento minerál sa môže vyskytovať aj v podobe chumáčikov a povlakov, môže mať stĺpčekovitý alebo lístkovitý habitus. Býva zelenomodrý, bledozelený, belasý, vryp má bledomodro zelený. Je to priehľadný minerál s hodvábnym až perleťovým leskom.
Vznik.
Tvorí sa vo zvetraných alebo zoxidovaných častiach medených a zinkových žíl spolu s inými sekundárnymi medenými minerálmi, napr. s azuritom a malachitom.
Poznávanie.
Aurichalcit sa so šumením rozpúšťa v zriedenej kyseline chlorovodíkovej. Plameň sfarbuje do zelena ale v plameni sa netaví.
Výskyty na Slovensku.
Ľubietová (Svätodušná, pri Banská Bystrica, Banská Bystrica okres), Ochtiná (Dúbrava, pri Rožňava, Rožňava okres), Špania Dolina (pri Banská Bystrica, Banská Bystrica okres).
Auripigment

Auripigment je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky sulfid arzenitý – As2S3.
Charakteristika.
Tento minerál môže mať v zriedkavých prípadoch tvar malých prizmatických kryštálov, častejšie sa však vyskytuje v podobe tenko lupeňovitých agregátov alebo je zrnitý. Charakterizuje ho sýta citrónovožltá, niekedy aj hnedožltá farba a bledožltý vryp. Auripigment je priehľadný až priesvitný minerál. Na čerstvom povrchu má mastný lesk, lomná plocha je však perleťová.
Vznik.
Tento materiál sa nachádza na nízkotermálnych žilách, často s antimonitom a realgárom. Môže vytvárať aj kôrovité povlaky okolo termálnych prameňov.
Poznávanie.
Auripigment sa pomerne ľahko taví. Pri zahrievaní sa prejevuje silným cesnakovým zápachom, ktorý je typický pre nerasty s obsahom arzénu.
Použitie.
V minulosti sa auripigment (tiež "orpiment") z Malej Ázie používal ako žltý pigment v maliarstve. Na obrazy sa nanášal čistý a od ostatných farieb sa izoloval lakom.
Výskyty na Slovensku.
Cigeľka (pri Bardejove, Bardejov okres),
Červenica (Dubník, pri Prešov, Prešov okres),
Handlová (pri Prievidza, Prievidza okres),
Králiky (pri Banská Bystrica, Banská Bystrica okres),
Nováky (pri Prievidza, Prievidza okres),
Stebník (pri Bardejov, Bardejov okres),
Šumiac (pri Brezno, Banská Bystrica okres),
Tajov (pri Banská Bystrica, Banská Bystrica okres).
Barit

Barit (v staršej literatúre aj ťaživec) je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky síran bárnatý - BaSO4.
Charakteristika.
Barit vytvára tabuľkovité a prizmatické kryštály, ktoré bývajú niekedy pomerne veľké. Vyskytuje sa aj v podobe malých konkrécií. Okrem toho býva často vláknitý, stĺpcovitý alebo zemitý habitus. Býva bezfarebný, žltkastý, hnedý, červenkastý, modravý aj zelenkastý. Vryp má biely. Je to priehľadný až priesvitný minerál so skleným, mastným alebo perleťovým leskom.
Vznik.
Vzniká na hydrotermálnych žilách často spolu s množstvom ďalších minerálov, ako kremeň, kalcit, galenit, pyrit, dolomit, chalkopyrit a sfalerit. Tvorí sa aj v žilách sedimentárnych súvrství a okolo termálnych prameňov.
Poznávanie.
Barit sa ťažko taví a plameň sfarbuje do zelena. Nerozpúšťa sa v kyselinách a niektoré jeho odrody fluoreskujú. Výrazným identifikačným znakom je jeho vysoká hustota - až 4,48 g.cm³.
Výskyty na Slovensku.
Banská Štiavnica, Brehov, Brezno, Čavoj, Drnava, Dúbrava, Gelnica, Hnilčík, Hodruša-Hámre, Horná Lehota (Trangoška), Chvojnica, Jaklovce, Jasenie, Jelenec, Krásnohorské Podhradie, Kremnica, Malužiná, Novoveská Huta, Pernek, Pezinok, Poprad - Kvetnica, Rožňava, Rudňany, Lošonec, Sološnica, Špania Dolina, Vlachovo, Vyhne, Vyšná Boca atď.
Referencie.
Ďuďa R. &amp; Ozdín D., 2012: Minerály Slovenska. "Granit, Praha, 480 s."
Bauxit

Bauxit je usadená hornina, pozostávajúca zo zmesi minerálov hliníka (böhmit, diaspor, gibbsit), železa (goethit, hematit) a ílových minerálov (kaolinit). Je to hlavná ruda hliníka. Názov "bauxit" je odvodený od lokality Les Baux pri Avignone vo Francúzsku. Termín bol zavedený v roku 1861 H. Devilleom. Bauxit obsahuje okolo 50 % Al2O3.
Vznik.
Bauxit vzniká pri lateritickom zvetrávaní hornín s vysokým obsahom hliníka (ako je syenit, bazalt, či niektoré premenené horniny), väčšinou v tropických podmienkach, kde silné zrážky vylúhujú z hornín kremičitany a zanechávajú tam minerály hliníka/železa. V súčasnosti vznikajúce, ako aj terciérne bauxity väčšinou obsahujú gibbsit, zatiaľ čo staršie mezozoické/paleozoické böhmit a diaspor.
Hliník z hlinitokremičitanov sa vo vodnom roztoku nachádza vo forme [Al(OH)4]−, prípadne [Al(OH)4(H2O)2]− (tetrahydroxohlinitanový anión, diakva-tetrahydroxohlinitanový anión). Tento je v prostredí s obsahom oxidu uhličitého (ktorý je rozpustený v dažďovej vode) nestály a reaguje za vzniku nerozpustného hydroxidu hlinitého.
Obdobne sa vo vodnom roztoku správajú aj železité katióny.
Výskyt.
Veľké ložiská bauxitu má Austrália, Brazília, Čína, India, Jamajka. V Česku sa vyskytuje v okolí Rychnova nad Kněžnou. Na Slovensku sa vyskytuje v malých, ekonomicky nevýznamných ložiskách pri Mojtíne, kde je zachovaný v kriedovo-paleogénnych krasových výplniach.
Biotit

Biotit je spoločný názov pre tmavé sľudy (annit, eastonit, flogopit a siderofylit) všeobecného vzorca K(Mg,Fe+2,Al)2-3AlSi3-2O10(OH,F)2. Pomenovaný je podľa francúzskeho fyzika Jeana Baptista Biota. Napriek tomu, že subkomisia pre názvoslovie sľúd pri IMA v roku 1999 rozhodla, že biotit nie je platný minerálny druh, stále sa často používa, nakoľko na presné určenie názvu je potrebná chemická analýza. Biotit sa bežne vyskytuje vo vyvretých a premenených horninách. Pekné kryštály sa dajú nájsť najmä v pegmatitoch.
Vashegyit

Vashegyit je minerál kryštalizujúci v romobickej sústave, chemicky hydratovaný zásaditý fosforečnan hlinitý - Al11(PO4)9(OH)6·38H2O. Niekedy sa uvádza aj pod názvom bolivarit. Prvýkrát bol popísaný v Železníku, podľa maďarského názvu osady je aj pomenovaný.
Charakteristika.
Vashegyit je vzácne kryštalický, väčšinou tvorí kôrovité náteky. Farba je zelená, tmavozelená, modrá a žltá. Lesk je sklený.
Vznik.
Vyskytuje sa v zóne zvetrávania karbonátov, ktoré sú miestami prekremenené a limonitizované. Vzhľadom na to, že jediné slovenské nálezisko, ložisko Železník, je už vyťažené, je znížený predpoklad nových nálezov tohto vzácneho nerastu na tomto ložisku.
Poznávanie.
Je ľahko spoznateľný vďaka výraznej farbe.
Brochantit

Brochantit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky zásaditý síran meďnatý - Cu4SO4(OH)6.
Charakteristika.
Brochantit vytvára prizmatické alebo ihličkovité kryštáliky, povlaky a zhluky svetlozelenej až tmavozelenej farby. Vryp brochantitu je svetlozelený. Je to priehľadný až priesvitný minerál so skleným až perleťovým leskom.
Vznik.
Vzniká v oxidačnej zóne medených ložísk spolu s malachitom, azuritom a inými medenými minerálmi.
Poznávanie.
Je rozpustný v zriedenej kyseline dusičnej aj v kyseline chlorovodíkovej.
Bornit

Bornit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky komplexný sulfid medi a železa - Cu5FeS4. Pomenovaný po: Ignác Anton Born - rakúsky mineralóg.
Charakteristika.
Bornit tvorí hexaédrické, oktaédrické alebo dodekaédrické kryštály, často so zakriveným povrchom alebo nerovnými plochami. Zvyčajne má však kompaktný, zrnitý alebo celistvý habitus. Býva medenočervený, hnedočervený alebo bronzový, pri oxidácii sa však pokrýva modrou, purpurovou a červenou nábehovou farbou preto sa zvykne nazývať aj "„pávia ruda“"; vryp má sivočierny. Bornit je nepriehľadný minerál s kovovým leskom.
Vznik.
Vzniká na hydrotermálnych žilách spolu s kremeňom, chalkopyritom a galenitom. Tvorí sa aj v niektorých vyvretých horninách. Môžu ho obsahovať i oxidačné zóny medených žíl.
Poznávanie.
Bornit sa rozpúšťa v kyseline dusičnej.
Výskyt.
Cornwall (Anglicko), Tsumebe (Tanzánia), Tamay (Čína) a v Transvaale. V menšie výskyty aj v Nemecku a v Kanade.
Použitie.
Bornit patrí medzi dôležité medené rudy, a má preto veľký hospodársky význam.
Boulangerit

Boulangerit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky komplexný sulfid olova – Pb5Sb4S11.
Charakteristika.
Boulangerit vytvára dlhé prizmatické, niekedy ihlicovité kryštály. Najčastejší je celistvý, vláknitý alebo má plstnatý habitus. Je olovenosivý až modrastosivý a má hnedastý vryp. Je to nepriehľadný minerál s kovovým leskom.
Vznik.
Vzniká na hydrotermálnych žilách spolu s antimonitom, kremeňom, galenitom a inými minerálmi.
Poznávanie.
Pri zohrievaní sa ľahko taví, Nereaguje so zriedenými teplými ani studenými kyselinami, rozpúšťa sa v horúcich koncentrovaných kyselinách.
Výskyty na Slovensku.
Brezno, Hnúšťa-Likier, Klenovec, Nižná Slaná, Rovné, Smolník, Malé Železné, Nižná Boca, Jasenie-Soviansko, Magurka, Dúbrava, Ratkovská Zdychava.
Bournonit

Bournonit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky komplexný sulfid olova, medi a antimónu – PbCuSbS3.
Charakteristika.
Bournonit vytvára krátke prizmatické aleho tabuľkovité kryštály, ktoré bývajú zdvojčatené a na plochách ryhované. Vyskytuje sa však aj celistvý, zrnitý alebo v podobe kompaktnej masy. Má typickú oceľovosivú až čiernu farbu a sivý alebo čierny vryp. Je to nepriehľadný minerál s kovovým leskom.
Vznik.
Tvorí sa na hydrotermálnych žilách spolu s tetraedritom, galenitom, striebrom, chalkopyritom, sideritom, kremeňom, sfaleritom a antimonitom.
Poznávanie.
Bournonit sa pri zohrievaní v plameni ľahko taví. Pomerne dobre sa rozpúšťa v kyseline dusičnej. Prítomnosť medi v tomto nerasti dokazuje zelené sfarbenie výsledného roztoku.
Danburit

Danburit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky borokremičitan vápenatý - CaB2(SiO4)2.
Charakteristika.
Danburit je málo známy minerál, jeho vlastnosti sú podobné topásu. Vyskytuje sa v podobe kryštálov a drúz priesvitných až priehľadných. Farba je číra, biela, žltkastá, lesk diamantový.
Vznik.
Vzniká v dutinách vyvretých hornín.
Poznávanie.
Typický je vysokou tvrdosťou, nízkou štiepateľnosťou a tvarom kryštálov.
Brookit

Brookit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky oxid titaničitý – TiO2.
Charakteristika.
Tento minerál sa obyčajne vyskytuje vo forme charakteristických tabuľkovitých kryštálov, niekedy zreteľne ryhovaných. Farba býva hnedá, až čierna. Je to priehľadný alebo priesvitný minerál so skleným leskom.
Vznik.
Vzniká predovšetkým v žilách alpského typu spolu s kremeňom, hematitom a inými minerálmi. U nás je veľmi zriedkavý.
Poznávanie.
Vyskytuje sa takmer vždy vo forme dobre vyvinutých kryštálikov charakteristického tabuľkového vzhľadu.
Devillín

Devillín je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky hydratovaný zásaditý síran meďnato-vápenatý - CaCu4(SO4)2(OH)6·3H2O.
Charakteristika.
Tento minerál vytvára tenké lístočkovité alebo ihlicovité kryštály, častý je aj vo forme vejárovitých agregátov. Má tmavozelenú farbu a svetlozelený vryp. Lesk devillínu je sklený. Je to priesvitný až priehľadný minerál.
Vznik.
Tvorí sa ako produkt zvetrávania medených rúd. 
Poznávanie.
Na rozdiel od malachitu sa nerozpúšťa v zriedenej kyseline chlorovodíkovej.
Camerolait

Camerolait je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky zložitý hydratovaný zásaditý síran hlinito-meďnatý - Cu6Al3(OH)18(H2O)2[Sb(OH)6](SO4).
Charakteristika.
Tento minerál vytvára povlaky, zemité masy a konkrécie svetlomodrej farby, môže sa vyskytovať aj práškovitý. Vryp camerolaitu je svetlomodrý, belavý. Je to nepriehľadný minerál s hodvábnym leskom.
Vznik.
Vyskytuje sa ako sekundárny minerál na ložiskách medi.
Výskyty na Slovensku.
Piesky (pri Banskej Bystrici, Starohorské vrchy).
Celestín (minerál)

Celestín je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky je to síran strontnatý (SrSO4).
Charakteristika.
Vytvára zrnité agregáty, niekedy sa vyskytuje aj vo forme stĺpcovitých, tabuľkovitých alebo pyramidálnych kryštálikov. Farbu má svetlomodrú, takmer priehľadnú. Je to priehľadný minerál so skleným leskom.
Vznik.
Vzniká na hydrotermálnych rudných žilách.
Poznávanie.
Je veľmi krehký, typická je jeho modrastá farba.
Výskyty na Slovensku.
Krásne svetlomodré kryštáliky spolu s aragonitom na rudných žilách v Španej Doline pri Banskej Bystrici. Známy je aj z Novej šachty v Banskej Štiavnici.
Diamantoid

Diamantoid je zelená odroda andraditu, minerálu skupiny granátu. Zelený odtieň spôsobuje prímes Cr3+, ktorý nahrádza železo (Fe3+) v kryštalickej štruktúre andraditu. Objavený bol v 50. rokoch 19. storočia na Urale, v povodí rieky Bobrovka. Novšie nálezy (v 90. rokoch 20. storočia) drahokamovej kvality boli hlásené z Namíbie. Na Slovensku sa našiel v okolí Dobšinej.
Ceruzit

Ceruzit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky uhličitan olovnatý - PbCO3.
Názov je odvodený od latinského slova "cerussa", ktorý použil v roku 1565 Conrad Gessner pre označenie olovenej beloby. V roku 1832 F. S. Beudant tento termín použil pre minerál. Termín ceruzit v roku 1845 použil W. Haidinger.
Charakteristika.
Tento minerál vytvára kopijovité, tabuľkovité alebo ihličkovité kryštály, ktoré sú štiepateľné podľa prizmatických plôch. Vyskytuje sa aj ako drobnozrnné kríčkovité alebo hviezdicovité agregáty. Je to bezfarebný minerál, priesvitný až priehľadný, niekedy sfarbený prímesami. Vryp je biely, lesk diamantový.
Vznik.
Vzniká predovšetkým v oxidačnej zóne olovených a polymetalických ložísk.
Poznávanie.
Na rozdiel od iných uhličitanov sa nerozpúšťa v kyseline chlorovodíkovej. V kyseline dusičnej šumí.
Diaspor

Diaspor je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky oxo-hydroxid hlinitý - AlO(OH).
Charakteristika.
Diaspor vytvára drobné ihlicovité alebo tabuľkovité kryštály. Tento minerál sa však vyskytuje aj v celistvej, lupeňovitej, šupinkovitej alebo steblovitej podobe. Často býva zrnitý. Môže byť biely, sivastý, žltkastý, zelenkastý, hnedý, purpurový alebo ružový; vryp má biely. Diaspor patrí k priehľadným až priesvitným minerálom so skleným a na štiepnych plochách až s perleťovým leskom.
Vznik.
Tvorí sa v premenených vyvretých horninách a mramoroch spolu s mnohými ďalšími minerálmi, napr. s magnetitom, spinelom, dolomitom, chloritmi a korundom. Diaspor sa nachádza aj v ílových usadeninách, a to spolu s bauxitom a ílovými minerálmi bohatými na hliník.
Poznávanie.
Diaspor je nerozpustný a netaviteľný.
Výskyty na Slovensku.
Vyskytoval sa spolu s dillnitom v Banskej Belej pri Banskej Štiavnici.
Copiapit

Copiapit je minerál kryštalizujúci v triklinickej sústave, chemicky hydratovaný zásaditý síran železnato-železitý - Fe2+Fe3+4(SO4)6(OH)2·20H2O.
Charakteristika.
Copiapit sa vyskytuje zvyčajne v podobe tabuľkovitých kryštálov, povlakov a šupinatých agregátov alebo hrudiek. Máva žltú. zlatožltú. oranžovožltú farbu, no môže byť aj zelenožltý aleho olivovozelený. Je to priehľadný až priesvitný minerál s perleťovým leskom.
Vznik.
Vytvára sa pri oxidácii sulfidov s obsahom železa, napr. pyritu.
Poznávanie.
Copiapit sa rozpúšťa vo vode a sfarbuje ju do žlta. Je taviteľný už pri nízkych teplotách.
Evenkit

Evenkit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky uhľovodík – alkán so vzorcom C21H44.
Charakteristika.
Evenkit vytvára povlaky a zemité masy žltkastej, až okrovej farby. Niekedy vytvára pseudohexagonálne tabuľky alebo je celistvý. Je to priesvitný až priehľadný minerál so skleným až voskovým leskom. Vytvára monominerálne hniezda alebo tenké žilky.
Vznik.
Vzniká rozkladom na ložisku opálu v Dubníku pri Prešove. Je to veľmi zriedkavý minerál.
Poznávanie.
Zapácha po parafíne.
Covellit

Covellit je minerál kryštalizujúci v hexagonálnej sústave, chemicky sulfid meďnatý - CuS.
Charakteristika.
Covellit sa vyskytuje v podobe tenkých tabuľkovitých šesťuholníkových kryštálov. Častejšie však máva celistvý alebo lístkovitý habitus. Má indigovomodrú farbu, niekedy s purpurovým odtieňom, a tmavosivý až čierny vryp. Je to nepriehľadný minerál s polokovovým až matným leskom. Jeho dokonalá bazálna štiepateľnosť sa prejavuje tenkými ohybnými platničkami.
Vznik.
Vzniká na medených, čiastočne premenených a sekundárne obohatených žilách, na ktoré pôsobili presakujúce roztoky. U nás sa vyskytuje len vo forme sekundárnych povlakov na iných sulfidoch s obsahom medi.
Poznávanie.
Ľahko sa taví a plameň sfarbuje do modra. Je rozpustný v kyseline chlorovodíkovej.
Cronstedtit

Cronstedtit je minerál, chemicky zásaditý kremičitan železnato-železitý - Fe2+2Fe3+((Si,Fe3+)2O5)(OH)4. Patrí do skupiny serpentínu.
Charakteristika.
Cronstedtit vytvára pyramidálne kryštáliky, býva však hlavne zrnitý, kusový. Má čiernu, čiernozelenú, hnedočiernu alebo zelenočiernu farbu. Vryp cronstedtitu je tmavo olivovo zelený až sivočierny. Je to priehľadný až nepriehľadný minerál so skleným leskom. Popísaný bol v roku 1821.
Kryštalografia.
Cronstedit sa vyskytuje vo viacerých polytypoch.
Vznik.
Vzniká spolu s inými serpentinitovými nerastmi, zriedkavo aj na hydrotermálmych rudných žilách.
Poznávanie.
Kryštáliky tmavozelenočiernej až čiernej farby ako uzavreniny v žilovine.
Enargit

Enargit je minerál kryštalizujúci v rombickej sústave, chemicky tioarzeničnan meďný – Cu3AsS4.
Charakteristika.
Kryštály enargitu bývajú prizmatické alebo tabuľkovité a často aj zdvojčatené. Ich plochy majú vertikálne ryhovanie. Tento minerál sa však môže vyskytovať aj v celistvej alebo zrnitej podohe. Jeho farba i vryp sú tmavosivé až čierne. Inak je nepriehľadný a má kovový lesk.
Vznik.
Nachádza sa na hydrotermálnych žilách alebo v metasomatických ložiskách. Enargit sa vyskytuje spolu s mnohými inými minerálmi ako kremeň a sulfidy, ďalej galenit, bornit, stalerit, pyrit a chalkopyrit.
Poznávanie.
Enargit sa pri zohrievaní prejavuje cesnakovým zápachom. Rozpúšťa sa v kyseline dusičnej a je taviteľný v plameni.
Zunyit

Zunyit je minerál kryštalizujúci v kubickej sústave, chemicky kremičitan hliníka s prímesami chloridov a iných halogenidov - Al13Si5O20(OH,F)18Cl.
Výskyty na Slovensku.
Vyskytoval sa spolu s diasporom v Banskej Belej pri Banskej Štiavnici.
Dioptas

Dioptas je minerál kryštalizujúci v trigonálnej sústave, chemicky hydratovaný kremičitan meďnatý - CuSiO3·H2O.
Charakteristika.
Dioptas vytvára krátkoprizmatické kryštály, častejšie sa nachádza vo forme zrnitých agregátov. Tento minerál býva zelenej farby (smaragdovo, alebo tyrkysovo zelený). Je to priehľadný alebo priesvitný minerál so skleným leskom.
Vznik.
Vzniká v oxidačnej zóne niektorých ložísk medi.
Epidot

Epidot je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky kremičitan hlinito-vápenato-železitý - Ca2Al2(Fe3+,Al)(SiO4)O(Si2O7)(OH).
Charakteristika.
Epidot vytvára hrubotabuľkovité alebo ihličkovité predĺžené kryštály, ich plochy bývajú často ryhované. Vysktuje sa aj celistvý, zrnitý alebo vláknitý. Má žltozelenú, hnedozelenú až čiernu farbu a bezfarebný, prípadne sivastý vryp. Je to priehľadný až nepriehľadný minerál so skleným leskom.
Vznik.
Tvorí sa vo vyvretých aj premenených horninách.
Poznávanie.
Epidot je nerozpustný, no pomerne rýchlo sa taví.
Kyanit

Kyanit (v staršom názvosloví distén) je minerál kyrštalizujúci v triklinickej sústave, chemicky kremičitan hlinitý - Al2SiO5).
Charakteristika.
Vytvára dlhé stĺpčekovité kryštály, ktoré sú výborne štiepateľné v smere rovnobežnom s vertikálnymi plochami. Vyskytujú sa aj dvojnásobné zrasty. Kryštály sú spravidla svetlomodro sfarbené, v strede o niečo tmavšie. Niekedy môžu byť aj sivé. Je to priesvitný alebo priehľadný minerál so skleným alebo perleťovým leskom.
Vznik.
Vzniká kryštalizáciou pri vysokom tlaku predovšetkým v metamorfovaných horninách, vzniknutých premenou sedimentov bohatých na hliník.
Poznávanie.
Kryštály kyanitu majú v rôznych smeroch rôznu tvrdosť. V smere štiepnych plôch býva 4 a proti ich smeru až 7,5.
Výskyty na Slovensku.
Na Slovensku je to veľmi zriedkavý nerast.
Jamnícka a Račkova dolina (Západné Tatry), Magurka, Partizánska Ľupča (Nízke Tatry),
Nižná Šebastová, (Slovenské rudohorie), Lubeník (Slovenské rudohorie).
Dolomit (minerál)

Dolomit je minerál kryštalizujúci v trigonálnej sústave, chemicky uhličitan horečnato-vápenatý - CaMg(CO3)2. Názov dostal podľa francúzskeho geológa de Dolomieua.
Charakteristika.
Dolomit vytvára klencové kryštály so sedlovite prehnutými plochami. Tento minerál však môže mať aj celistvý alebo zrnitý habitus. Býva bezfarebný, biely, sivý, ružový alebo hnedý; vryp má biely. Patrí k priehľadným až priesvitným minerálom so skleným až perleťovým leskom.
Vznik.
Môže vznikať na hydrotermálnych žilách v dôsledku vyzrážania hydrotermálnych roztokov. Vzniká tiež pri diagenéze vápencov. Jedná sa najmä o dolomitáziu - zatláčanie kalcitu vo vápencoch. Pri tomto procese vzniká väčšina dolomitov. Menšia časť dolomitu vzniká v úvodnom štádiu vyzrážavania evaporitov v soľných panvách.
Poznávanie.
Dolomit sa bez šumenia rozpúšťa v zriedenej kyseline chlorovodíkovej.
Výskyty na Slovensku.
Bežný minerál na hydrotermálnych ložiskách, súčasť dolomitov, v magnezitových ložiskách Slovenského rudohoria, Banská Štiavnica, Nízke Tatry a nespočetné menšie výskyty.
Erytrit

Erytrit je minerál kryštalizujúci v monoklinickej sústave, chemicky oktahydrát arzeničnanu kobaltnaného - Co3(AsO4)2·8H2O.
Charakteristika.
Erytrit vytvára prizmatické až ihlicovité kryštály, často s ryhovanými plochami, ktoré bývajú zoskupené do steblovitých agregátov. Tento minerál sa však vyskytuje aj v podobe zemitej masy. Býva tmavopurpurový až bledoružový; vryp je trochu svetlejší, ako je jeho základná farba. Je to priehľadný až priesvitný minerál s diamantovým až skleným alebo perleťovým leskom.
Vznik.
Tvorí sa v tých častiach kobaltových žíl, ktoré sú pozmenené oxidáciou a cirkulujúcimi roztokmi. 
Poznávanie.
Erytrit sa rozpúšťa v kyseline chlorovodíkovej.