burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Zámutovské skaly

Zámutovské skaly je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Zámutov a Rudlov v okrese Vranov nad Topľou v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 30,67 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na chránenom území platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Bralné forimy reliéfu, reliktné teplomilné rastlinné spoločenstvá a spoločenstvá sutinových javorín Slanských vrchov na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Zapikan

Zapikan je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Davidov v okrese Vranov nad Topľou v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 1,0 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na chránenom území platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Impozantná roklina Komorského potoka s bralnými formami, podomletými prevismi a vodopádom na 3 m terénnom stupni vo vulkanosedimentárnom súvrství okrajovej časti Slanských vrchov."
Zárez Stravného potoka

Zárez Stravného potoka je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Pavlovce v okrese Vranov nad Topľou v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 na rozlohe 4,0468 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na chránenom území platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Erózny zárez úseku toku Stravného potoka s turisticky atraktívnymi mikroformami reliéfu (perejami, kaskádami) na výstupe centrálnokarpatského paleogénu a jeho styku s vulkanitmi."
Žipovské mŕtve rameno

Žipovské mŕtve rameno je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Vyšný Žipov v okrese Vranov nad Topľou v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 2,2724 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na chránenom území platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Ekologicky dôležité územie s výskytom ohrozených mäkkýšov. Je to mŕtve rameno Tople s hĺbkou 0,5 - 3 m blízko obce Vyšný Žipov. Výskyt stromovej i litorálnej vegetácie, ale aj burín (z okolitých plôch). Bohatstvo planktónu."
Humenská

Humenská je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody CHKO Východné Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ptičie v okrese Humenné v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 70,37 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Suchomilné a teplomilné lesostepné a stepné spoločenstvá s dubom plstnatým na vedeckovýskumné a náučné ciele."
Humenský Sokol

Humenský Sokol je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody CHKO Východné Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Humenné, Chlmec, Ptičie a Jasenov v okrese Humenné v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 241,5 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Zachovalé ukážky skalných, trávnatých a lesných rastlinných spoločenstiev s dubom plstnatým na vededeco-výskumné a náučné ciele. Lokalita Sokol poskytuje optimálne podmienky pre xerotermickú vegetáciu."
Chlmecká skalka

Chlmecká skalka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody CHKO Vihorlat.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Chlmec, Oreské v okrese Humenné a okrese Michalovce v Prešovskom kraji, Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 1,1008 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Suchomilná a teplomilná vegetácia Vihorlatu s chránenými ojedinelými druhmi rastlín. Stepné vápnomilné spoločenstvá s masovým výskytom endemitu ponikleca veľkokvetého a veternice lesnej."
Iľovnica (prírodná rezervácia)

Iľovnica je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody CHKO Východné Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Adidovce a mesta Snina v okrese Humenné a okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 a naposledy novelizované v roku 2004 na rozlohe 8,45 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Reliktný rastlinný druh valdštejnka kuklíkovitá (Waldsteinia geoides), patriaci medzi najvzácnejšie rastlinné druhy východného Slovenska na flyšovom podloží."
Jasenovská bučina

Jasenovská bučina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody CHKO Východné Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Jasenov v okrese Humenné v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 21,47 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Geomorfologicky a biologicky mimoriadne cenný priestor so zachovalým komplexom lesov na extrémnom karbonátovom stanovišti Humenských vrchov. Výskyt chránených druhov rastlín, najnižšie známe miesto výskytu jelenieho jazyka celolistého na Slovensku."
Bahno (prírodná rezervácia)

Bahno je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NP Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zboj v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 2,78 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Chránené územie je súčasťou Národného parku Poloniny.
Predmetom ochrany sú: "Prirodzené spoločenstvá vrchoviskových a prechodných rašelinísk Bukovských vrchov. Jediná lokalita rosičky okrúhlolistej a druhá známa lokalita páperníka pošvatého na území bývalej CHKO Východné Karpaty."
Kusá hora

Kusá hora môže byť:
Borsučiny

Borsučiny je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnych územiach obcí Ruský Potok, Zboj a Uličské Krivé v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 83,72 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Chránené územie je súčasťou Národného parku Poloniny.
Predmetom ochrany sú: "Pôvodné pralesovité lesné ekosystémy vnútornej časti Bukovských vrchov na členitom bralnom reliéfe cisnianskych vrstiev flyšového pásma. Sú to spoločenstvá typických lipových a jedľových bučín a bukových a lipových javorín."
Bzaná

Bzaná je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kolbasov v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 15,46 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou NP Poloniny. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Súbor druhotných lúčnych a kroviskových ekosystémov, typických pre kultúrnu krajinu Bukovských vrchov. Majú prirodzenú štruktúru a bohatú biodiverzitu. Vyžadujú si regulovaný vývoj, predovšetkým kosbou lúk."
Gazdoráň

Gazdoráň je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NP Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Stakčín v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 17,30 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Chránené územie je súčasťou Národného parku Poloniny.
Predmetom ochrany sú: "Xerotermné lúčne spoločenstvá na flyšových cergowských vrstvách Bukovských vrchov. Ide o zriedkavé fytocenózy. Výskyt kriticky ohrozeného druhu - čemerice purpurovej a veľmi ohrozeného vstavača počerného. Kraj. dominanta vodáren.nádrže Starina."
Grúnik (chránené územie)

Grúnik je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NP Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Stakčín v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 4,60 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Chránené územie je súčasťou Národného parku Poloniny.
Predmetom ochrany sú: "Zachovalé spoločenstvá bukových dúbrav s fytogeograficky významným výskytom zriedkavých druhov východokarpatskej flóry, napr. čemerice purpurovej. Pôvodné zárasty kručinôčky krídlatej. Pôvodne sa prírodná rezervácia volala Hrúnok. Jej názov musel byť zmenený na základe odporúčania jazykovej komisie, lebo bol nespisovný. Podľa Štátnej ochrany prírody sa rezervácia „nachádza na mierne zvlnených, k juhu orientovaným bázam svahov s vypuklým reliéfom v okrajových častiach, ľudovo nazývaným – „hrúnok““.
Hlboké (prírodná rezervácia)

Hlboké je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NP Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Osadné v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 2,28 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Chránené územie je súčasťou Národného parku Poloniny.
Predmetom ochrany je: "Spoločenstvo kyslých bučín v inverznej polohe Bukovských vrchov. V Národnom parku Poloniny predstavujú veľmi zriedkavé lesné spoločenstvá s malým hospodárskym významom."
Hostovické lúky

Hostovické lúky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Východné Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hostovice v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 4,6861 ha a naposledy novelizované v roku 1993. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Východné Karpaty. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Zriedkavé vlhkomilné nivné lúčne až slatinné spoločenstvá v poľnohospodárskej krajine Nízkych Beskýd. Výskyt chránených a ohrozených druhov rastlín a živočíchov. Najväčší masový výskyt kosatca sibírskeho (Iris sibirica) na Slovensku."
Pod Ruským

Pod Ruským je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Stakčín v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 11,1412 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou Národného parku Poloniny. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Vzácne a ohrozené lúčne spoločenstvá Bukovských vrchov. Ležia na riečnej terase Cirochy, pozemky na flyšovom nepriepustnom podloží sú lokálne celoročne zamokrené. Rastlinné druhy mokradí, vzácne vstavačovité, bohatstvo fauny."
Roztoky (prírodná rezervácia)

Roztoky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hrabová Roztoka v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 1,0296 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Rastlinné spoločenstvo so zriedkavým plavúnikom splošteným (Diphasium complanatum L.) vo Vihorlatských vrchoch."
Stinská

Stinská je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poloniny. Nachádza sa v katastrálnom území obce Zboj v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 90,7800 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu biocenóz v prechodnej zóne Východných a Západných Karpát s výskytom zriedkavých východokarpatských druhov rastlín, dôležitých z vedeckovýskumného a náučného hľadiska."
Stinská slatina

Stinská slatina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zboj v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 2,7600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu vzácneho biotopu slatinno-rašelinnej vegetácie Bukovských vrchov. Má vedeckovýskumný význam."
Stružnická dolina

Stružnická dolina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Stakčín v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 2,2400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu typických porastov lieskových jelšín (Corylo - Alnetum incanae) s fytogeograficky významnými populáciami prvosienky bezbyľovej (Primula acaulis) na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Šípková (chránené územie)

Šípková je prírodná rezervácia v Národnom parku Poloniny na severovýchodnom Slovensku. Šípková sa nachádza na hranici s Poľskom. Táto prírodná rezervácia bola vyhlásená v roku 1992.
Predmetom ochrany je: "Prirodz.odkryv v Bukovských vrchoch s výskytom viacerých teplomil.a východokarp.druhov rastlín. Je to pre flyš.územie zriedkavý nelesný ekotop. Chránené sú aj priľahlé sutinové a les.biocenózy. Hrebeňovým lúkam by bez aktívnej ochrany hrozilo zarastenie."
Ulička (prírodná pamiatka)

Ulička je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kolbasov v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 na rozlohe 7,2492 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je zriadená na ochranu typického riečneho reliéfu podhorského toku Uličky, vodných biocenóz a priľahlých pobrežných a iniciálnych spoločenstiev na štrkopieskových náplavoch vo flyšovom pásme Bukovských vrchov."
Uličská Ostrá

Uličská Ostrá je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kolbasov, Ulič v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 25,2400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana súboru prirodzených lesných spoločenstiev, ktoré sa vyvinuli na malom území vplyvom jeho inverznej polohy v zaklesnutom meandri Uličky. Výskyt významných druhov rastlín - skopólia kranská, čemerica purpurová, telekia ozdobná, razivka smradľavá a i."
Bicyklebal

Bicyklebal je šport podobný sálovému futbalu, len hráči po ihrisku jazdia na bicykloch. V každom tíme hrajú dvaja hráči, ktorí kontrolujú pohyb lopty po ihrisku na upravených bicykloch bez bŕzd a pevným prevodom (tzv. "furtošlap"). Ďalej sa hráči môžu lopty pri hre dotknúť iba hlavou. Brankár v bránkovisku môže ale zakročiť akokoľvek. Nie je prípustné šliapnuť nohou na zem.
Prvýkrát bola táto hra predstavená v roku 1893 Nicholasom Edwardom Kaufmannom. Prvé majstrovstvá sveta sa potom konali v roku 1929. Bicyklebal je populárny v Belgicku, Česku, Dánsku, Francúzsku, Taliansku, Japonsku, Nemecku, Rakúsku, Rusku, Švédsku a Švajčiarsku.
S bicyklebalom je úzko spriaznená krasojazda, v ktorej atléti predvádzajú istý druh gymnastiky alebo akrobaciu uskutočňovanú na kolesách. Rovnako ako cyklistická krasojazda je i bicyklebal jedným z odvetví cyklistiky, ktoré patria do kategórie sálovej cyklistiky. Obe disciplíny majú spoločné majstrovstvá sveta.
Dejiny.
Najúspešnejším tímom v bicyklebale sú bratia Pospíšilovci reprezentujúci Česko-Slovensko, ktorí dokázali získať titul majstrov sveta dvadsaťkrát, čo je unikátny rekord (a to aj v porovnaní medzi všetkými ostatnými športmi vôbec). Z jednotlivcov je najúspešnejším hráčom Jindřich Pospíšil, ktorý má 20 zlatých, 5 strieborných a 2 bronzové medaily, t. j. o jednu striebornú a jednu bronzovú medailu viac ako jeho mladší brat a tímový kolega (získal ich spolu s Jaroslavom Svobodom v čase, keď Ján ešte hral dorastenecké súťaže). Až s odstupom za nimi sú Walter Osterwalder zo Švajčiarska (7x majster sveta v rokoch 194656) a reprezentanti Nemecka Eugen Blersch (7x) a Wilhelm Schreiber (6xobaja v rokoch 193137).
Z národov sú v bicyklebale najúspešnejší Nemci s 32 titulmi, druhí sú Česi s 25 titulmi.
Jarabá skala (národná prírodná rezervácia)

Jarabá skala je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NP Poloniny.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Zboj, Runina a Stakčín v okrese Snina v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1964 a naposledy novelizované v roku 1993 na rozlohe 359,94 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Chránené územie je súčasťou Národného parku Poloniny.
Predmetom ochrany je: "Prirodzený skalný odkryv, ktorý je izolovanou lokalitou nelesnej vegetácie, ojedinelou v lesných komplexoch Bukovských vrchov. Značná pestrosť biocenóz i druhov flóry a fauny prevažne dáckeho elementu. Sústredený výskyt flyšových skalných útvarov."
Harmanecká ulica (Bratislava)

Harmanecká ulica je ulica v Bratislave, v mestskej časti Petržalka. Je pomenovaná podľa obce Harmanec. Tiahne sa od Očovskej po Krupinskú, je rovnobežná s Vranovskou. Tvorí ju zástavba tehlových. obytných domov zo 60. rokov 20. storočia. Na ulici sa nachádza detské ihrisko.
Šar planina

Šar planina alebo skrátene Šara (, ), staršie aj Skardus, Carska planina alebo Monte Argentaro je balkánske pohorie, nachádzajúce sa na trojmedzí Albánska, Severného Macedónska a Srbska (Kosova). Najvyšší Titov Vrv dosahuje 
Poloha.
Šar planina tvorí súčasť Šarsko-Pindskej planiny, nachádzajúcej sa na území Albánska, Severného Macedónska a Srbska (Kosovo). Vypína sa v tesnom susedstve severozápadne ležiacej rozsiahlej Dinárskej sústavy (Prokletije), oddelenej údolím rieky Drin. Južne naväzuje pohorie Korab a Bistra, z východnej strany ju vymedzuje hlboké údolie rieky Vardar. Z celkovej rozlohy sa 56,25% územia nachádza v Macedónsku, 43,12% v Srbsku a 0,63% v Albánsku.
Charakteristika.
Orograficky sa cca 80 km dlhé a do 25 km široké pohorie člení na dve časti; prvá leží od vrcholu Ljuboten na severovýchode po jazero Karanikolica, ležiace juhozápadným smerom. Druhá časť pokračuje až po horný tok riek Radika a Vrutok a je rozsiahlejšia a roztiahnutejšia, čo vytvára zdanlivo samostatné horské celky (Brodska planina, Rudoka, Vraca, Radika planina ai.). Horský hrebeň na viacerých miestach dosahuje výšku a v údoliach pod ním sa nachádzajú hlboké kotliny s ľadovcovými jazerami, nazývanými „morské oči“ (). Tie sú často pramennými oblasťami riek.
Vzhľad pohoria je vnímaný odlišne a pokým z macedónskej (južnej) strany prevláda obraz síce vysokých, no vďaka pasienkom nie veľmi divokých hôr, zo severnej, srbskej strany má Šar planina výrazne alpský ráz. Napriek značnej nadmorskej výške horských sediel je pohorie celoročne priechodné.
Turizmus.
V pohorí sa nachádza niekoľko zimných stredísk, poskytujúcich vhodné podmienky pre vyznávačov zimných športov. Najvýznamnejšie lyžiarske stredisko je "Popova Šapka" () na macedónskej strane, kde svoje služby ponúka 12 hotelov a niekoľko zjazdoviek, vlekov a lanoviek. Horské stredisko je dobre dostupné z mesta Tetovo, odkiaľ vedie asfaltová cesta s mnohými serpentínami. V lete je Popova Šapka východiskovým bodom viacerých turistických trás, ktoré síce nie sú fyzicky veľmi namáhavé, no veľmi zle značené.
Ochrana prírody.
Na srbskej strane je na území s rozlohou 390 km² zriadený Národný park Šar Planina. Lesné porasty siahajú do výšky okolo , nad nimi sú vysokohorské pastviny, ktoré zaberajú až 550 km². Šar planina je tak najrozsiahlejším územím so súvislými pastvinami na európskom kontinente.
Kobela

Kobela môže byť:
Titov Vrv

Titov Vrv (, ) je najvyšší vrch pohoria Šar planina. Leží na území Severného Macedónska, neďaleko hranice so Srbskom a s výškou je druhým najvyšším vrchom krajiny. 
Pomenovaný je po bývalom vodcovi Juhoslávie, Josipovi B. Titovi, predtým sa nazýval "Голем Турчин/Golem Turčin" (). Vrch sa nachádza 20 km severozápadne od Tetova, z ktorého na vrchol smerujú prístupové cesty.
Meung-sur-Loire

Meung-sur-Loire môže byť:
Ronov

Ronov môže byť:
Michal Kubovčík

Mgr. art. Michal Kubovčík (* 17. máj 1980, Bratislava) je slovenský herec a komik. Vyštudoval herectvo na VŠMU v Bratislave. Pôsobil vo viacerých slovenských divadlách a do povedomia divákov sa dostal najmä vďaka televíznym reláciám ako "Haló" a "Horná Dolná".
Život a kariéra.
Vyrastal v Rači spolu s rodičmi a dvoma sestrami. Na strednej škole sa vyučil za kamenného sochára ovplyvnený starým otcom, ktorý bol jeden z najväčších kamenárskych majstrov. Zo začiatku mal problém dostať sa na VŠMU pre ráčkovanie. Trvalo mu rok a pol, kým túto vadu odstránil a na herectvo ho napokon zobrali. Medzitým chodil aj na pedagogickú fakultu.
Pôsobil v divadle Ludus Bratislava, DAB Nitra, SND Bratislava a v Túlavom divadle v Trnave. V Radošinskom naivnom divadle pôsobí od roku 2007.
V roku 2017 sa zosobášil so svojou hereckou kolegyňou Zuzanou Šebovou, s ktorou dlhé roky tvoril pár. Prvýkrát sa spolu stretli pri natáčaní seriálu "Ordinácia v ružovej záhrade".
Ocenenia.
V ankete OTO za rok 2015 získal Cenu týždenníka "Život". Taktiež bol nominovaný v kategórii herec.
Majstrovstvá CONCACAF vo futsale 2016

Majstrovstvá CONCACAF vo futsale 2016 boli v poradí 6. majstrovstvá CONCACAF vo futsale mužov, ktoré organizuje Konfederácia severoamerického, stredoamerického a karibského zväzového futbalu (CONCACAF). Konali sa v dňoch od 8.14. mája 2016 v San José, v Kostarike, za účasti 8 tímov. Nováčikom turnaja boli družstvá Curaçaa a Hondurasa. Kostarika organizovala severoamerické majstrovstvá tretíkrát, keď predtým hostila toto podujatie v rokoch 2000 (v San José) a 2004 (v Heredii). Dejiskom zápasov bola aréna BN Arena. Pred samotným turnajom prebehla priamo v dejisku dvojzápasová kvalifikácia medzi štyrmi tímami o posledné 2 miestenky na záverečnom turnaji. Titul obhájila domáca , ktorá vo finálovom zápase zvíťazila nad .
Tento turnaj slúžil zároveň ako kvalifikácia severoamerických družstiev na Majstrovstvá sveta FIFA 2016, ktoré sa uskutočnia v Kolumbii. Kvalifikovali sa na ne 4 najlepšie družstvá.
Kvalifikácia.
Pozn: Číslo v zátvorke udáva umiestnenie v medzinárodnom futsalovom rebríčku k 13. máju 2016.
Bratia Pospíšilovci

Bratia Jindřich (* 23. marec 1942, Brno) a Jan (* 25. apríl 1945, Brno) Pospíšilovci sú tréneri a hráči bicyklebalu, ďaleko najúspešnejší hráči v histórii tohto športu: dvadsaťnásobní majstri sveta a dvadsaťpäťnásobní majstri Československa. Pre svoje úspechy získali raz ocenenie Športovec roka a osemkrát ocenenie Kráľ cyklistiky.
Športové úspechy.
Pred tým, než spolu prvýkrát vystúpili na majstrovstvách sveta v roku 1964, kde získali striebornú medailu, starší Jindřich už vyhral striebornú a bronzovú so svojim pôvodným partnerom Jaroslavom Svobodom. O rok neskôr sa stali prvýkrát svetovými šampiónmi. So svojou hráčskou kariérou sa rozlúčili na majstrovstvách sveta v roku 1988 ziskom dvadsiatej zlatej medaily. Vtedy mal Ján 43 a Jindřich 46 rokov. Vedľa dvadsiatich zlatých získali ešte štyri strieborné medaily a jednu bronzovú, nebolo tak majstrovstvá sveta, z ktorého by odišli bez medaile.
Keď prestali hrať, stali sa trénermi: Jan odišiel do zahraničia, zatiaľ čo Jindřich ako reprezentačný tréner doviedol hneď nasledujúci rok k zlatu na majstrovstvách sveta dvojicu BergerKratochvíl. Potom však pre nezhody prerušil spoluprácu so zväzom a odišiel trénovať do zahraničia.
Ďalej vyhrali 16x Európsky pohár v bicyklebale a 25x vyhrali Majstrovstvá Československa v tomto športe.
Kavečianska stráň

Kavečianska stráň je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Košice - Kavečany v okrese Košice I v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 3,1933 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Prírodná pamiatka je vyhlásená na ochranu lokality s masovým výskytom chráneného a ohrozeného ponikleca veľkokvetého (Pulsatilla grandis). Je to zachovalý ostrov teplomilnej vegetácie v poľnohospodárskej krajine. Nachádza sa v geomorfologickom celku Čierna hora."
Košická botanická záhrada

Košická botanická záhrada je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Košice - Sever v okrese Košice I v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2002 na rozlohe 29,7634 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana významného didaktického a vedecko-výskumného pracoviska, ktoré sa ako jediné na východnom Slovensku sústreďuje na zachovanie genofondu divorastúcich a kultúrnych druhov flóry trópov až mierneho pásma. Významný krajinotvorný a ekostabilizačný prvok intravilánu Košíc."
Hatinská jaskyňa

Hatinská jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Debraď v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2012. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Kloptaň

Kloptaň je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Prakovce, Vyšný Medzev v okrese Košice-okolie a okrese Gelnica v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 27,0700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR predstavuje vrcholové lesné spoločenstvá na JV a SV svahoch Kloptaňa v Slovenskom rudohorí - Volovských vrchoch s výskytom vzácnych a chránených druhov rastlín, pozoruhodný je kosatec sibírsky."
Krčmárka

Krčmárka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Slanské Nové Mesto v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1974 na rozlohe 173,3000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu zachovalých ukážok lesných spoločenstiev nižších polôh južných výbežkov Slanských vrchov na účely lesníckeho výskumu."
Malé brdo

Malé brdo je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Herľany v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1950 a naposledy novelizované v roku 1986 na rozlohe 55,8300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR sa vyhlasuje na ochranu zachovalých prirodzených spoločenstiev bukových dubín a typických bučín na JZ až Z svahoch Slanských vrchov, charakteristických pre stredné nadm. výšky a sústred. na pomerne malej ploche. V skal.hrebeň.časti teplomil.vegetácia."
Marocká hoľa

Marocká hoľa je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Skároš v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1950 a naposledy novelizované v roku 1986 na rozlohe 63,76 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu typických pralesovitých, vyše 130 ročných bukových porastov Miliča v Slanských vrchoch na andezitoch a andezitových tufoch, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Miličská skala

Miličská skala je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Skároš v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 11,6 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je zriadená na ochranu morfologicky výrazných skalných foriem zvyškov dacitového lávového prúdu a jeho súčasných foriem zvyškov dacitového lávového prúdu a jeho súčasných foriem, vzniknutých v procese blokového rozpadu lávového telesa."
Nižnočajská pieskovňa

Nižnočajská pieskovňa je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nižný Čaj v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 na rozlohe 0,9949 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "chránený areál je zriadený na ochranu lokality s hromadným výskytom (kolónia) tam hniezdiacich včelárikov zlatých (Merops apiaster, Linnaeus 1758), rad: Coracieformes, čeľaď: Meropsidae. Územie má vedecko-výskumnú a kultúrno-výchovnú hodnotu."
Palanta

Palanta je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Drienovec v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1966 a naposledy novelizované v roku 1993 na rozlohe 86,9300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR zaberá strmé JZ svahy Jasov.planiny v Slov.krase nad údolím Miglinc. Pestrá geológia a kras.reliéf s povrch.i podzem.formami. Pestré lesostep.a les.xerotermné biocenózy s dubom plstnatým, jaseňom mannovým, javorom poľným a chránenými druhmi r.a živoč."
Perínske rybníky

Perínske rybníky alebo Chymské rybníky je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Perín-Chym v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1987 na rozlohe 110,3152 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHA je vyhlásený na ochranu pôvodného biotopu rybníkov močaristej Bodvianskej depresie, ako cenného prvku krajiny z ekologického, vodohospodárskeho, mikroklimatického, krajinárskeho a ornitologického (vodné a močiarne vtáctvo) hľadiska."
Rankovské skaly

Rankovské skaly je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Rankovce v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1976 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 23,73 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu skalného komplexu v Slanských vrchoch s typickými spoločenstvami, vzácnymi a ohrozenými druhmi rastlín. Sú medzi nimi aj xerotermné druhy. Javorovo-lipové les.spoločenstvá. Významná krajinná dominanta obce Rankovce."
Slanský hradný vrch

Slanský hradný vrch je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Slanec v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1932 a naposledy novelizované v roku 1983 na rozlohe 15,81 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Xerotermná flóra a fauna výraznej krajinnej dominanty na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele. Je to andezitový skalnatý vrch s hradnou ruinou na južných výbežkoch Slanských vrchov. Stará dubovo-buková hradná alej."
Trstinové jazero

Trstinové jazero je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Slanec v okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 0,8291 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana vzácnych chránených a kriticky ohrozených druhov živočíchov, najmä obojživelníkov, ktorých spoločný výskyt na jednej lokalite je ojedinelý a dôležitý z vedeckovýskumného, náučného, kultúrneho a ekologického hľadiska. Lokalita má zoogeografický význam."
Zemné hradisko

Zemné hradisko je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Dvorníky-Včeláre, Hrhov v okrese Rožňava a okrese Košice-okolie v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 55,946 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana plochy zachovalej lesostepnej vegetácie so zvyškom prirodzeného dubového lesa a krovín. Je to xerotermné územie s masovým výskytom vzácnych a chránených taxónov. Podložie je tvorené horninami meliatskej série."
Domické škrapy

Domické škrapy je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kečovo v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 na rozlohe 24,4400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu vzácnych xerotermných spoločenstiev rastlín a živočíchov, ktoré sú typické pre Slovenský kras. CHÚ sa využíva vo vedeckom výskume. Vyskytuje sa tu typ voľných škrapov. Územie je skrasovatelé následkom odlesnenia a pastvy."
Drieňovec (chránené územie)

Drieňovec je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kováčová, Drnava v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 186,0200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu zachovaných lesných a skalných biocenóz Slovenského rudohoria na vedecko--výskumné a náučné ciele."
Gerlašské skaly

Gerlašské skaly je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Rožňavské Bystré, Honce v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe 21,7300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu esteticky pôsobivých skalných útvarov a jaskýň Plešiveckej planiny so Šingliarovou priepasťou a zachovalými pôvodnými biocenózami s výskytom zriedkavých rastlinných a živočíšnych druhov a spoločenstiev."
Hutnianska jaskyňa

Hutnianska jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Bretka v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2012. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Jaskyňa v Havranej skale

Jaskyňa v Havranej skale je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Stratená v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2012. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Jovické rašelinisko

Jovické rašelinisko je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Jovice v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 0,794 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je zriadená na ochranu unikátnej lokality rašeliniska, ktorá sa zachovala ako pozostatok z pôvodných lokalít v Rožňavskej kotline, dôležitý z vedecko-výskumného, náučného a kultúrneho hľadiska."
Kečovské škrapy

Kečovské škrapy je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kečovo v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe 6,6069 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu pôvodných xerotermných rastlinných a živočíšnych spoločenstiev škrapových polí s ojedinelými a chránenými druhmi a puklinovými škrapami na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Meliatsky profil

Meliatsky profil je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Meliata v okrese Rožňava v Košickom kraji. Leží v záreze riečky Muráň, v lokalite Meliatsky mlyn. Územie bolo vyhlásené v roku 1989 na rozlohe 15,4282 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Typický profil meliatskej série, ktorý bol odkrytý ťažbou v lome. Jedná sa o chaotickú zmes hornín, tzv. melanž, ktorá vznikla pri jurskom uzatváraní tzv. Meliatského oceánu, ktorý je pomenovaný podľa obce Meliata. Budovaný je rôznymi vápencami so zastúpením skamenelín. Nachádzajú sa tu i menšie telesá vulkanitov."
Pod Fabiankou

Pod Fabiankou je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Silica v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 1,2205 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu zvyškov prirodzenej slatinnej vegetácie a ojedinelých i chránených druhov rastlín v NP Slovenský kras na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele. Jediná známa lokalita kosatca sibírskeho v Sl.krase, vzácne fytocenózy."
Pod Strážnym hrebeňom

Pod Strážnym hrebeňom je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Plešivec v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1966 na rozlohe 96,67 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie predstavuje zachovalé a typické spoločenstvá drieňových dúbrav Slovenského krasu. Objekt je určený na využitie pre potreby lesníckeho a prírodovedeckého výskumu."
Prielom Muráňa

Prielom Muráňa je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Bretka, Meliata v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 a naposledy novelizované v roku 1989 na rozlohe 39,5567 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Z prírodoved.hľadiska územie predstavuje významný príklad zahĺbeného meandra ojedinelý na dolnom toku našich riek, zvýraznený prítomnosťou zvyškov významnej teplomilnej lesnej a stepnej vegetácie s viacerými vzácnymi druhmi rastlín a živočíchov."
Slaná (chránený areál)

Slaná je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Brzotín, Plešivec, Slavec v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2011 na rozlohe 35,2310 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je ochrana biotopu európskeho významu: Jaseňovo-jelšové podhorskélužné lesy (91E0) a druhov európskeho významu: hlaváč bieloplutvý (Cottus gobio) a mrena škvrnitá (Barbuspetenyi)."
Sokolia skala

Sokolia skala je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský kras.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Silická Jablonica v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe 11,6900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu geomorfologicky výrazného skalného útvaru Silickej planiny s vyvieračkou a Zbojníckou jaskyňou a so zachovalými zriedkavými rastlinnými a živočíšnymi spoločenstvami na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Vyšná Roveň

Vyšná Roveň je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Stratená v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 6,9800 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Lúčny komplex horského typu lúky v nadm. výške 1010 m, ktorý má zachovalé všetky prvky nelesných spoločenstiev asociácie Anthoxantho-Agrostietum, na ktoré sa viažu živočíšne spoločenstvá, najmä bezstavovcov. Príležitostne sa tu zdržiava aj vlk a medveď."
Zelená jaskyňa

Zelená jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Dobšiná v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2012. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Ostrá skala (Slovenský raj)

Ostrá skala je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Dobšiná v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1976 na rozlohe 6,66 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu krajinársky zaujímavého geomorfolog. výtvoru, zlepenc., červenopieskovcového a bridlicového skal. útvaru s relatívnou výškou 100 m nad údolím Hnilca, a vedecky významných rastlinných spoločenstiev na vedeckovýskumné ciele."
Peško (prírodná pamiatka)

Peško je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Bretka v okrese Rožňava v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2012. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Maroško

Maroško môže byť:
Maroš

Maroš môže byť:
Červené skaly

Červené skaly je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Poráč, Slovinky a Olcnava v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe 390,5 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Kaňon Poráčskeho potoka, stenu ktorého tvoria Červené skaly, je zarezaný do Galmuskej planiny a má polokrasový charakter. NPR predstavuje typické geobiocenózy Slov. rudohoria s ukážkou skalných, lúčnych a lesných spoločenstiev."
Čingovské hradisko

Čingovské hradisko je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Smižany v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 a naposledy novelizované v roku 1993 na rozlohe 44,02 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie poskytuje vhodné lokality pre výskum po stránke floristickej a faunistickej (Lepidoptera). Územie je i geologicky a geomorfologicky významné - v opustenom kameňolome možno vidieť geologickú stavbu územia. Prírodnou rezerváciou prechádza náučný chodník."
Čintky

Čintky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Iliašovce v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 5,11 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Stanovište viacerých chránených a vzácnych druhov rastlín, významný je najmä výskyt Cypripedium calceolus. Možnosť poznávania pôvodných lesných fytocenóz Hornádskej kotliny."
Farská skala

Farská skala je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Chrasť nad Hornádom v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 0,5866 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu skalnej steny budovanej zlepencami a pieskovcami bazálneho paleogénu so šikmým zvrstvením, ktoré rekonštruuje sedimentárne prostredie vzniku bazálneho paleogénu v údolí rieky Hornád."
Galmuská tisina

Galmuská tisina je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Spišské Vlachy v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 55,9600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu typických lesných fytocenóz vápencovej časti Galmusu s rozptýleným výskytom tisu obyčajného (Taxus baccata L.) a ďalších chránených i ojedinelých druhov rastlín (napr. jelení jazyk celolistý)."
Holý kameň (národná prírodná rezervácia)

Holý kameň je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Smižany v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1976 na rozlohe 210,87 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu zachovalých lesných spoločenstiev v bohato členenom reliéfe a na štúdium a výskum ich rozšírenia a sledovanie meteorologických a fenologických javov. Výskyt reliktných borín."
Hutianske

Hutianske je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Spišská Nová Ves v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 2,5984 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu vzácnych druhov motýľov na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele. Je to malé územie s pomerne veľkou zraniteľnosťou aj pri malých zásahoch. Tu bol prvýkrát zistený motýľ Scrobipalpa reiprichi Povolný, 1984."
Kocúrová (prírodná rezervácia)

Kocúrová je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Smižany v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1974 na rozlohe 16,7200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Prírodná rezervácia je vyhlásená na ochranu lesných spoločenstiev so širokým ekologickým rozpätím na relatívne malej ploche na účely lesníckeho vedeckého výskumu. Poskytuje možnosti pre poznanie prirodzenej obnovy buka a jedle a porovnávanie vzrastu drevín na rôznom geologickom podklade."
Markušovská transgresia paleogénu

Markušovská transgresia paleogénu je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Markušovce v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1987 na rozlohe 6,97 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu výrazného geomorf. útvaru na rozhraní paleogénnych vrstiev a triasových vápencov v Hornádskej kotline, dôležitých z vedeckovýsk., náučného a kultúrno-výchovného hľadiska. Xerotermná vegetácia, na vápenci Pulsatilla slavica."
Muráň (prírodná rezervácia)

Muráň je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Spišská Nová Ves v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1996 na rozlohe 180,6600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana jedľových a jedľovo-smrekových lesov v okolí Muráňa (1260 m n. m.) vo Volovských vrchoch. Zachovalé a zväčša pôvodné lesné spoločenstvá pralesného charakteru majú pôvodoochranársku a vodohospodársku funkciu, sú stanovišťom viacerých vzácnych a ohrozených biologických taxónov."
Šarkanova diera

Šarkanova diera je jaskyňa a prírodná pamiatka vo Volovských vrchoch, v katastrálnom území obce Poráč v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji, nachádza sa v Správe slovenských jaskýň. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2008. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Biela jaskyňa (prírodná pamiatka)

Biela jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Letanovce v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2012. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Margecianska línia

Margecianska línia je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj. Predstavuje najlepšie odkrytú časť východného segmentu lubenícko-margecianskej strižnej zóny, styčnej zóny gemerika a veporika.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Margecany v okrese Gelnica v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 0,4384 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu skalnej steny, ktorá odkrýva jednu z najvýznamnejších tektonických línií Západných Karpát, ktorá tvorí hranicu medzi geomorfologickými celkami Volovské vrchy a Čierna hora. Estetický prvok okolia vodnej nádrže Ružín."
Polianske rašelinisko

Polianske rašelinisko je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Henclová v okrese Gelnica v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 19,3073 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR predstavuje zachovalé rozsiahle rašelinisko a komplex hodnotných rastlinných spoločenstiev na priľahlých pasienkoch. Veľká druhová diverzita rastlinstva, výskyt viacerých vzácnych a ohrozených druhov húb. Ekostabilizujúci prvok krajiny."
Závadské skalky

Závadské skalky je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Slovenský raj.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Závadka v okrese Gelnica v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1987 na rozlohe 3,8851 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu erodovaného skalného útvaru budovaného fylitmi s polohami bázických hornín a detritických metamorfík, výrazne sa uplatňujúceho v okolitom reliéfe, vo voloveckom pásme Slovenského Rudohoria."
Bisce

Bisce je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Vihorlat.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Horovce a Vojčice v okrese Trebišov a v okrese Michalovce v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2007 na rozlohe 28,01 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie je zabezpečenie ochrany prirodzených procesov a umožnenie nerušeného vývoja geobiologického spoločenstva nachádzajúceho sa na tomto území."
Boľské rašelinisko

Boľské rašelinisko je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Latorica.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Boľ, Kráľovský Chlmec v okrese Trebišov v Košickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1967 na rozlohe 13,6351 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Rezervácia predstavuje jedno z najzachovalejších rašelinísk v oblasti Potiskej nížiny so zriedkavým typom prirodzeného jelšovo-brezového lesa, v ktorom sa masovo vyskytuje bezkalenec klasnatý - Molinia cerulea. Rezervácia sa využíva ako vedeckovýskumný objekt."