Borovica horská

Borovica horská alebo kosodrevina (lat. "Pinus mugo" alebo "Pinus montana") je taxón (najčastejšie súborný druh, druh či poddruh) z rodu borovica ("Pinus"). Zahŕňa ihličnaté dreviny.
Terminológia.
Podrobnosti vyplývajú z kapitoly Systematika. Tu je uvedený len základný prehľad:
Borovica horská sa alternatívne nazýva borovica kosodrevinová, borovica kosodrevina, zastarano: "sosna kosodrevina", "bôr krpatý", "hornatá borovica".
Kosodrevina (v užšom alebo najužšom zmysle) má tieto iné názvy: ľudovo alebo zastarano: kosodr(i)evie, kosodrevo; ľudovo zastarano "kosodrev", "kosodrievä", "kľeč", "kŕč"; ľudovo bor (bôr), borovec. 
Charakteristika.
Nasleduje charakteristika borovice horskej v užšom zmysle.
Opis.
Je to ihličnatá drevina krovistého vzrastu bez hlavného koreňa. Dorastá do výšky 1-2 metrov a vyskytuje sa prevažne v horských oblastiach nad hornou hranicou lesa, poprípade v nižších polohách na rašeliniskách alebo vrchovištiach.
Borka je hnedošedá, nelúpavá. Letokruhy svetlo zelené, neskôr hnedé až čiernošedé, holé. Ihličie po dvoch na brachyblastoch, husto obrastajú vetvy, 3-8 cm dlhé, kosákovito zahnuté, na obidvoch stranách s prieduchmi. Šišky sú symetrické, jednotlivé alebo v lôžkach, vajíčkovo kuželovité, prisadnuté alebo krátko stopkovité.
Výskyt.
Na hornej hranici lesa, prevažne v zóne subalpínskej vegetácie, v Alpách, v severných a stredných Dinaridoch, v Karpatoch a pohoriach severného Balkánu. Okrem týchto hlavných oblastí sa vyskytuje izolovane v pohoriach Jura, Vogézy, Šumava, Jizerské hory, Tatry a Krkonoše, najnižšie v strednom Taliansku v pohorí Abruzzy. 
Veľmi často sa spontánne kríži:
Systematika.
Prehľad.
Borovica horská (alebo kosodrevina) v širšom zmysle sa delí na tieto taxóny: 
Uvedené taxóny rôzni autori autori klasifikujú buď ako samostatné druhy alebo sú rôzne pospájané do jedného, dvoch či troch druhov (pozri nižšie), pričom prípadne tvoria ich podskupiny (presnejšie: poddruhy, variety a pod.). Osobitné postavenie majú hybridy (t.j. krížence) vyššie uvedených taxónov s borovicou lesnou ("Pinus sylvestris") - ich typické latinské prívlastky sú "rhaetica" a/alebo "celakovskiorum" a "digenea", a zvyknú sa uvádzať ako jeden alebo viacero samostatných druhov alebo sa (najmä v Poľsku) zlučujú s borovicou barinnou.
Nasleduje prehľad možností delenia borovice horskej v širšom zmysle na druhy z literatúry zhruba od polovice 20. storočia (všetky okrem jedného sa používajú dodnes):
Alternatívne sa používa niektoré z vyššie uvedených delení na viacero druhov, pričom ale všetky tieto druhy spolu zároveň tvoria jeden súborný (=agregátny) druh "Pinus mugo" agg.
Systém.
Nasleduje samotný systém borovice horskej.
borovica horská A/ borovica kosodrevinová A/ borovica kosodrevina A/ kosodrevina A ("Pinus mugo" agg. A/ "Pinus montana" agg. A):
Poznámky:&lt;br&gt;
1. A, B...sú pomocné označenia rôznych významov toho istého názvu. Znak / oddeľuje úplné synonymá.&lt;br&gt;
2. Vyššie je uvedený len malý výber latinských názvov uvedených taxónov, vyskytujúcich sa v literatúre. Na prvom mieste sú kvôli prehľadnosti vždy uvedené najkratšie latinské názvy, a teda spravidla názvy v tej podobe, v akej sa daný taxón uvádza, ak sa považuje za druh. V súčasnosti má však väčšinou väčšina vyššie uvedených taxónov (ako už bolo uvedené vyššie) postavenie niekde pod úrovňou druhu (napr. postavenie poddruhu či variety), takže v mnohých prípadoch sa dnes častejšie používajú dlhšie latinské názvy uvedené za lomítkami.&lt;br&gt;
3. Názov "Pinus rotundata" má ako vidno vyššie veľa významov. Najčastejšie sa používa vo význame "Pinus rotundata" E (čiže je synonymom taxónu "Pinus uliginosa" B). Podľa najnovších zistení je jeho formálne najsprávnejším (t.j. reálne najpôvodnejším) významom význam "Pinus rotundata" F (čiže je synonymom taxónu "Pinus uncinata" B), ale v literatúre sa názov Pinus rotundata v tomto význame F reálne takmer nepoužíva. Slovenský názov borovica (resp. kosodrevina) barinná (resp. bahenná) či borovica blatka je vyššie uvedený len v dvoch významoch (borovica barinná A a B). V literatúre je však tento slovenský názov niekedy viazaný na latinský názov "Pinus rotundata" bez ohľadu na jeho presný význam, preto možno nájsť tento slovenský názov niekedy napr. ako označenie pre "Pinus rotundata" G.&lt;br&gt; 
4. Podľa niektorých autorov je "Pinus uliginosa" B hybrid: Podľa jednej skupiny autorov je to v podstate hybrid medzi borovicou horskou C a borovicou pyrenejskou B (čiže "Pinus mugo" B x "uncinata" B), a preto buď úplne splýva s taxónom "Pinus ascedens" (="Pinus rotundata" A) alebo taxón "Pinus ascedens" prinajmenšom zahŕňa, a to vrátane taxónu "Pinus pseudopumilio" (v jeho staršom ponímaní, čiže chápaného ako hybrid). Podľa inej skupiny autorov (na základe vyššie spomínanej poľskej práce z roku 1972) sa zvykne "Pinus uliginosa" B naopak považovať za jeden z hybridov medzi borovicou horskou C a borovicou lesnou (t. j. jeden z hybridov v rámci "Pinus mugo" B x "sylvestris") – pozri aj vyššie uvedený komentár k taxónu "Pinus rhaetica" A.