Kamenná lúka

Kamenná lúka (; ) je druhý najvyšší vrch Bukovských vrchov, krajinného celku Polonín. Leží na slovensko-poľskej hranici nad obcou Nová Sedlica, približne východne od Sniny. 
Poloha.
Nachádza sa v severovýchodnej časti Bukovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Bukovce. Južne sa zvažujúce svahy patria Slovensku a Prešovskému kraju, okresu Snina a katastrálnemu územiu obce Nová Sedlica, severovýchodná časť zasahuje do Podkarpatského vojvodstva, powiatu Bieščadzkého a gminy Lutowiska. Najbližším sídlom je južne situovaná Nová Sedlica, juhozápadne sa nachádza Zboj a Ruský Potok, západne Runina, severne Wetlina a Brzegi Górne a juhovýchodne Stužycja. Slovenská časť patrí do Národného parku Poloniny a národnej prírodnej rezervácie Stužica, poľská je súčasťou Bieščadského národného parku.
Opis.
Kamenná lúka leží v hraničnom hrebeni na severovýchodnom okraji Bukovských vrchov, medzi Čierťažou () a Kremencom (). Západným smerom sa nachádza Jawornik (), Paportna (), Jarabá skala (), Čelo (), Borsukov vrch (), Čierťaž (), Hrúbky (), Kýčera (), Minčol () a Veľký Bukovec (), južným Vyšná Brackaňa (), Príkry (), Stinská (), Packova Kýčera () a Kalnica (), východným Kremenec (), Kańczowa () a Wielka Rawka () a severným Mala Rawka (), Dil Szelesisty (), Roh (), Hnatowe Berdo () a Smerek (). Voda z južných častí hrebeňa odteká Stužickou riekou do Uhu, severné svahy odvodňuje Górna Solinka do rieky Wetlina v povodí Visly. Vrcholom vedie značená Východokarpatská magistrála. 
Vrcholovú časť tvoria lúky a pieskovcové bloky, podľa ktorých dostal vrch pomenovanie. Leží v jednom z najvýznamnejších karpatských pralesoch – Stužici, chránenom ako národná prírodná rezervácia (pozri: NPR Stužica), vyhlásená v roku 1965 na výmere s najvyšším 5. stupňom ochrany. Vrcholové časti zaberá územie Stužica – Bukovské vrchy, do ktorého patrí aj spomínaná NPR Stužica a ktoré bolo v roku 2007 zapísané do zoznamu Svetového prírodného dedičstva UNESCO v kategórii Karpatské bukové pralesy a staré bukové lesy Nemecka (). Dôvodom boli zachovalé pralesy s vyše 200 ročnými bukmi (Fagus sylvatica) vysokými takmer 40 metrov a vyše 300 ročnými mimoriadne mohutnými jedincami a skupinami jedle bielej (Abies alba) mimoriadnej hodnoty, dosahujúcimi výšku až 50 metrov, ako aj rovnako mohutnými jedincami javora horského (Acer pseudoplatanus) a bresta horského (Ulmus glabra). Zároveň patrí do lokality Bukovské vrchy (SKUEV0229), ktorá je územím európskeho významu sústavy Natura 2000.
Vrch je v oblasti, ktorá je z pohľadu svetelného znečistenia najtmavšou oblasťou na Slovensku. Vznikol tu prvý park tmavej oblohy na Slovensku pod názvom Park tmavej oblohy Poloniny.
Výhľady.
Vrchol pokrýva vrcholová lúka, obkolesená lesným porastom, ktorý umožňuje obmedzený rozhľad. Z vhodných lokalít je tak vidieť okolité vrcholy Bukovských vrchov, Vihorlatské vrchy, poľské Bieščady a ukrajinské Karpaty.
Vrchol poskytuje výhľad na poľské vrchy (), () s pohorím , slovenskú Sedlickú kotlinu s pohorím Vihorlatské vrchy s najvyšším vrchom Vihorlat () a ukrajinskú Stužickú kotlinu s ukrajinskými vrchmi Polonina Runa () (), Ostrá Hora () (), s pohoriami Polonina Boržava () s najvyšším vrchom Stoj () () a Bukovska Polonina () s najvyšším vrchom Pikuj () (). Východným smerom vidieť hlboko do vnútrozemia Ukrajiny na vyše vzdušnou čiarou vzdialené ukrajinské vrchy Jajko Ilemskie () (), Mołoda () (), Grofa () (), Parenkie () () a Popaďa () () nachádzajúce sa v pohorí Gorgany.
Turizmus.
Cez vrch vedie hlavná červená turistická značka, ktorá pokračuje po hlavnom karpatskom hrebeni na najvýchodnejší bod Slovenska – trojmedzie () na vrchu Kremenec (). Kopíruje slovensko-poľskú štátnu hranicu cez viacero vrchov s panoramatickými vyhliadkami, ako napr. Jarabá skala (), Ďurkovec (), Pľaša (), ďalej cez Ruské sedlo (), vrchy Rypy (), Strop, (), Černiny (), najvyšší vrch Laboreckej vrchoviny Vysoký grúň (), Laborecký priesmyk () až k Duklianskemu priesmyku ().
Zo slovenskej strany je najľahší výstup z Novej Sedlice, ktorá predstavuje východiskový bod do Národného parku Poloniny – na hlavný karpatský hrebeň – na trojhraničný vrch Kremenec, Kamennú lúku, do oblasti Stužice a Jarabej skaly.
Možnosti dopravy do turistických východísk.
Do obce Nová Sedlica je možné dopraviť sa prímestskou dopravou autobusovými linkami SAD Humenné. Vzdialenosť: Humenné-Nová Sedlica , Snina-Nová Sedlica . Pre vyhľadanie spojenia možno použiť internetový cestovný poriadok .