burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Nižné Repaše

Nižné Repaše sú obec na Slovensku v okrese Levoča. Nižné Repaše ležia v prostredí Levočských vrchov. 
Dejiny.
Boli založené v roku 1270. Na začiatku 19. storočia tu žilo vyše 800 obyvateľov. Po druhej svetovej vojne nastal systematický úpadok zapríčinený tým, že ľudia odchádzali za prácou do miest a tak sa počet obyvateľov znížil až na 176 v roku 2015.
Nemešany

Nemešany je obec na Slovensku v okrese Levoča.
Ordzovany

Ordzovany sú obec na Slovensku v okrese Levoča v Prešovskom kraji. Nachádzajú sa asi 20 km od Levoče. Boli založené okolo r. 1260 (maďarský názov Ragyóc).
Pamiatky.
Rímskokatolícky kostol svätého Antona s opevnením z polovice 13. storočia, prestavaný v 17. storočí
Kaplnka svätej Juliany z 18. storočia.
Na hlavnej ceste sa nachádza viacero malých starých domov.
Poľanovce

Poľanovce sú obec na Slovensku v okrese Levoča.
Pavľany

Pavľany sú obec nachádzajúca sa na severe Slovenska v Prešovskom kraji, v okrese Levoča. Ležia v severnej časti Spišskej Magury a sú súčasťou ochranného pásma Národného parku Slovenský raj. V obci žije približne 42 obyvateľov a jej rozloha je 7,77 km². Obcou prechádza cyklotrasa Cesta hrdinov SNP a turistické trasy vedúce do okolitých hôr a dolín. Medzi zaujímavosti v obci patrí kostol sv. Pavla zo 14. storočia a kaštieľ z 18. storočia, ktorý slúži ako kultúrny dom.
Pongrácovce

Pongrácovce sú obec na Slovensku v okrese Levoča.
Torysky

Torysky sú obec na Slovensku v okrese Levoča.
Polohopis.
Obec leží v južnej časti Levočských vrchov v úzkej doline potoka Stará Hájnica. 
Dejiny.
Chotár obce sa po prvýkrát spomína v roku 1284 ako "Tarchafeu". Samotnú obec však založilo až 3. mája 1537 mesto Levoča ako svoju poddanskú obec. Obyvateľstvo sa zaoberalo ovčiarstvom, dobytkárstvom a lesnými prácami. V 16. stor. tu bol mlyn a píla. V prvej polovici 20. stor. sa tu vyrábali šindle, spracúvala sa koža a rozšírené bolo i tkanie plátna, súkna a šitie súkenných odevov.
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
V obci sa nachádza Gréckokatolícky kostol "Panny Márie so zvonom", postavený v roku 1771. Stojí tu tiež prícestná kaplnka, postavená na svahu v poli. Ide tu o ľudovú stavbu z 19. storočia podkovitého pôdorysu. Turistov tu upúta aj potočná radová zástavba domčekov zo začiatku 20. storočia, charakteristické sú zrubové trojpriestorové domy s komorou na čelnej strane, často podmurované alebo podpivničené, so sedlovou šindľovou strechou, štítom, podlomenicou a hálkou. Hospodárske stavby sú rozložené vo dvore. 
Torysky patria k rázovitým spišským obciam s bohatými tradíciami v ľudovej architektúre, odevoch, remeslách, tancoch i piesňach.
Vyšné Repaše

Vyšné Repaše () sú obec na Slovensku v okrese Levoča.
Polohopis.
Obec leží v južnej časti Levočských vrchov.
Dejiny.
Repaše sa po prvýkrát spomínajú v roku 1323. Vznikli ako dve obce v lese "Repasch", ktorý bol od roku 1278 majetkom rodiny Gőrgeyovcov. V chotári obce na "Krúžku" bol kedysi kameňolom.
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
V obci sa nachádza Rímskokatolícky kostol sv. Kataríny Alexandrijskej. Ide tu o pôvodne gotický kostol zo 14. stor., ktorý bol v roku 1730 zbarokizovaný a obohnaný múrom. V interiéri kostola sa čiastočne odkryli nástenné maľby pochádzajúce z konca 15. stor. V interiéri kostola je vysoko cenený i neogotický oltár sv. Mikuláša s pôvodnými gotickými sochami, bočný oltár sv. Štefana, kazateľnica, krsteteľnica či monštrancia od levočského zlatníka Jána Szilassyho. Turistov v obci upúta aj potočná radová zástavba so znakmi reťazovej zástavby zrubových domčekov zo začiatku 20. storočia, ktoré sú najmä trojpriestorové, podmurované alebo podpivničené domy so sedlovou šindľovou strechou, štítom, podlomenicou a hálkou. Hospodárske zrubové stavby so šidľovou strechou sú rozložené za obytnou časťou vo dvore.
Cez chotár obce je vyznačená cyklistická trasa, turistický i lyžiarsky chodník.
Oľšavica

Oľšavica je obec na Slovensku v okrese Levoča.
Dúbrava (okres Levoča)

Dúbrava je obec na Slovensku v okrese Levoča.
Studenec (okres Levoča)

Studenec je obec na Slovensku v okrese Levoča.
Nachádza sa v údolí, ktoré obklopujú Levočské vrchy, Branisko a Slovenské rudohorie. V minulosti to bola roľnícka obec.
Dejiny.
Názov obce sa menilo trikrát - najprv nemecky "Kallbach", neskôr maďarsky "Kolbachy", resp. Hydekpatak, a nakoniec dostala meno Studenec. Pomenovanie obce sa vzťahuje na „studený“ potok, ktorý cez Studenec preteká. 
Prvá písomná zmienka o tejto obci sa datuje k roku 1264. Traduje sa, že obec bola založená rehoľou, ktorá sídlila na neďalekej Spišskej Kapitule. Táto rehoľa sa aktívne podieľala na rozvoji obce a starala sa o pôdu patriacu obci a Cirkvi.
Studenec od svojho vzniku dvakrát vyhorel.
Vyšný Slavkov

Vyšný Slavkov () je obec na Slovensku v okrese Levoča.
Vodstvo.
Na území katastra a cez obec preteká Antalov potok, ktorý sa pri Veľčej vlieva do Slavkovského potoku.
Dejiny.
Prvý priamy písomný dôkaz o osade pochádza z roku 1312, keď mal názov Slakendorf. V roku 1323 sa spomína Vyšný Slavkov ako Zalouk. V roku 1347 Vyšný Slavkov sa volá Starý Slavkov. Zo začiatku 14. storočia sú doklady o obci, pri popisovaní hraníc honov na povodí Torysy, ktoré sa nachádzajú v oblastnom archíve v Levoči.
Cirkev.
Obec v stredoveku patrila medzi obce s výsadami: mohli stavať kostol, zvoliť si farára a tomu platiť dežmu. V roku 1397 stál katolícky kostol pri Slavkovskom žriedle (uprostred dediny), bol však neskôr zničený povodňou. Na mieste niekdajšieho kostola stojí kaplnka s Lurdskou Pannou Máriou z konca 19. storočia. Niektoré časti z tohto kostola boli použité na stavbu nového kostola, ktorého patrón je sv. Michal archanjel.
V obci je rímskokatolícka farnosť.
Odpust je ku sviatku:
Ľudové misie:
Priemysel a služby.
Obec jeelektrifikovaná, s verejným vodovodom a kanalizáciou. Nie je plynofikovaná.
Subjekty:
Príroda.
Prírodná rezervácie:
Výskyt zvierat (zdokumentovaný):
Spišský Hrhov

Spišský Hrhov (, ) je obec na Slovensku v okrese Levoča, na ceste medzi samotným mestom Levoča a Spišským Podhradím. 
Jedinečná geografická poloha obce umožňuje nádherný výhľad na Spišský hrad, Dreveník a majestátne Vysoké Tatry. V blízkosti sa nachádza niekoľko kultúrnych a historických pamiatok zapísaných do zoznamu UNESCO.
Základná škola s materskou školou.
Základná škola s materskou školou v Spišskom Hrhove je štátna vidiecka plnoorganizovaná škola s právnou subjektivitou a vyučovacím jazykom slovenským. Škola má 9 ročníkov a v súlade s medzinárodnou normou pre klasifikáciu vzdelávania ISCED poskytuje základné vzdelávanie (ISCED 1-2) pre 258 žiakov a predprimárne vzdelávanie (ISCED 0) pre 47 žiakov v materskej škole. Výchovno - vzdelávací proces zabezpečuje 19 pedagogických zamestnancov.
Dejiny školy.
Prvá škola vznikla na území dnešnej obce v roku 1580 pre deti zemepánov a šľachticov. Po 1. svetovej vojne bola štátom postavená ľudová škola s dvomi triedami (budova dnešnej jedálne). V rokoch 19351937 bola postavená budova dnešného I. stupňa z dôvodu nárastu detí nielen v Spišskom Hrhove, ale aj okolitých obciach ako sú Klčov, Nemešany a Domaňovce. V rokoch 19601961 pribudla budova dnešného II. stupňa, neskôr aj telocvičňa a viacúčelové ihrisko.
Mimo iných je škola aktívna aj v podávaní projektov širokej škály, bola úspešná pri získaní prostriedkov Európskej únie v rámci slovensko-poľskej cezhraničnej spolupráce, kde spolu s partnerom – základnou školou z Poronina získala prostriedky na realizáciu projektu s názvom „Spoznávajme slovensko-poľské pohraničie“. Škola je zapojená do projektu Infovek, Škola dokorán, Zelená škola.
Angažuje sa aj na zveľaďovaní kultúrneho života obce organizovaním kultúrnych večerov s názvom "Hrhovské stretnutia". Hostia týchto podujatí sú pozývaní aj na besedy do školy, kde žiaci majú možnosť s nimi diskutovať na spoločenské, kultúrne a odborné témy.
Úspešný príbeh miestnych Rómov.
Podľa informácii New York Times, obec je príkladom prosperity vďaka Rómom. Americké noviny vyzdvihli najmä dostupnosť tečúcej vody a elektrickej energie, na rozdiel od iných východoslovenských obcií. Úspešný príbeh rómov zo Spišského Hrhova bol aj jedinou témou rozhovoru Georga Sorosa s Andrejom Kiskom.
Uloža

Uloža je obec na Slovensku v okrese Levoča. Nadmorská výška obce je .
Polohopis.
Obec leží v strednej časti južných svahov Levočských vrchov.
Dejiny.
Pôvodne staroslovenská obec sa rozprestiera 7 kilometrov od Levoče, takmer 900 metrov n. m. Najstaršia písomná zmienka o obci pochádza z roku 1280. Vtedy sa uvádzala pod menom Olusa. Stredoveký kostol bol v roku 1754 zbúraný a na jeho základoch bol postavený dnešný kostol.
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
V obci sa nachádza Rímskokatolícky kostol sv. Jána Krstiteľa pochádzajúci z 1. polovice 18. storočia. Ide tu o kostol postavený na starších základoch pôvodného stredovekého kostola. Zo starších pamiatok kostola sa zachovala gotická socha Madony z polovice 14. storočia, gotická krstiteľnica a kazateľnica. Typické pre obec sú zrubové trojpriestorové domy a zrubové hospodárske stavby so šindľovou strechou pochádzajúce z 19. storočia.
V chotári obce sa rozmáha turistika, obcou prechádza lyžiarska turistická trasa aj peší turistický chodník.
Korytné

Korytné je obec na Slovensku v okrese Levoča. Vznikla v roku 1996 odčlenením sa od obce Poľanovce.
Klčov

Klčov je obec na Slovensku v okrese Levoča v Prešovskom kraji. Má 626 obyvateľov.
Má samostatnú farnosť a kostol ktorého patrónkou je Panna Mária. Nachádza sa tu škola do deviateho ročníka, a taktiež škôlka. Taktiež sa tu nachádza Herbaton, v ktorom sa pestujú okrasné a ovocné rastliny a stromy. V blízkosti obce sa nachádza aj malé poľnohospodárske letisko.
V minulosti tu bolo JRD a šľachtiteľský ústav Klčov.
Je tu multifunkčné ihrisko a aj centrum sociálnych služieb. Obec Klčov leží v nadmorskej výške 495 m.n.m. Cez obec preteká Klčovský potok. Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1258. Obec vznikla vyklčovaním časti lesa (odtiaľ pochádza jej názov) a postavením malej dediny. V okolí sa nachádza obec Spišský Hrhov v ktorom je kašteľ a vyhliadková veža. Nad obcou je vodná nádrž ktorá v minulosti slúžila na zásobovanie vody JRD. Ešte vyššie nad priehradou je malá čistinka v ktorej je drevený altánok,v ktorom sa raz za rok koná bohoslužba. V strede obce sa aj nachádza socha Panny Márie. Dalšie dôkazy o vzniku obce sú aj z slova "Klčov" čiže Kelt a možno tu v minulosti žili Kelti.
Jablonov

Jablonov je obec na Slovensku v okrese Levoča.
V obci sa nachádza rímskokatolícky kostol svätej Márie Magdalény.
Lúčka (okres Levoča)

Lúčka je obec na Slovensku v okrese Levoča. Je to pomerne malá obec, ale je viac než 730 rokov stará. 
Obec Lúčka sa rozprestiera na južných svahoch Levočských vrchov v doline Lúčanského potoka. Prvýkrát sa spomína v testamente spišského prepošta Mitimíra (Mothmerius) vydaného roku 1273. Prepošt v ňom odkázal zvonárovi na Spišskej Kapitule polovicu svojich úľov, ktoré mal v Lúčke a druhú polovicu odkázal kaplánovi z kaplnky Panny Márie. Listina naznačuje, že územie Lúčky bolo majetkom spišského prepošta a bolo obývané slovanským obyvateľstvom. Obyvatelia Lúčky boli prevažne roľníkmi, živili sa aj drevorubačstvom a tkáčstvom.
Najvýznamnejšou kultúrnou pamiatkou je klasicistický rímskokatolícky kostol zasvätený Panne Márie Ružencovej z r. 1837. Architektúra obce si vo veľkej miere zachovala pôvodné kvality s množstvom objektov ľudovej architektúry. Od roku 1821 obec používala vlastné pečatidlo o priemere 27 mm, ktoré vo svojom poli malo voľne sa vznášajúceho anjela s palmovou ratolesťou v pravej ruke.
Hríb dubový

 Hríb dubový (staršie: hríb dubák, hríb sieťkovaný; skôr neformálne alebo staršie: dubák; lat. "Boletus reticulatus") je druh huby z rodu hríb (lat. "Boletus") z čeľade hríbovité. Je to asi najznámejšia jedlá huba Slovenska. 
Výskyt.
Vyskytuje sa od mája až do novembra, najmä v dubových lesoch.
Použitie.
Dubák je výborná jedlá huba, vhodná aj na sušenie. Je výborný aj na polievky a omáčky. 
Možnosť zámeny.
Možnosť zámeny je najmä za ostatné huby z vyššie spomínaného staršieho taxónu hríb obyčajný ("Boletus edulis" v širšom zmysle). 
Systematika.
Zaradenie v systéme.
Hríb dubový sa dnes spravidla považuje za samostatný druh z rodu hríb ("Boletus").
Staršie (väčšinou do 70. rokov, najneskôr však do roku 2008) sa hríb dubový niekedy zaraďoval ako súčasť široko poňatého druhu "Boletus edulis", ktorý sa po slovensky (v tomto jeho širokom ponímaní) nazýval hríb obyčajný. V rámci tohto široko poňatého druhu "Boletus edulis" sa hríb dubový konkrétne zaraďoval ako forma ("Boletus edulis" f. "reticulatus") alebo ako varieta ("Boletus edulis" var. "reticulatus"; po slovensky hríb obyčajný - dubák) alebo ako poddruh ("Boletus edulis" subsp. "reticulatus").
Boletus aestivalis.
Druh Boletus aestivalis (= "Tubiporus aestivalis"), čiže doslova "hríb letný", sa dnes i v minulosti často uvádza ako úplné synonymum (čiže len alternatívny názov) druhu "Boletus reticulatus", pričom vo viacerých jazykoch má hríb dubový dokonca domáce meno, ktoré v doslovnom preklade znamená letný hríb (napr. nem. Sommersteinpilz, angl. summer cep, fr. cèpe d'été). Niektorí autori v 2. polovici 20. storočia však naopak uvádzali namiesto dnešného druhu hríb dubový dva samostatného druhy - "Boletus aestivalis" (v užšom zmysle) a "Boletus reticulatus" (v užšom zmysle), čiže tieto dva názvy z ich pohľadu neboli synonymá.
Latinský názov "Boletus aestivalis" má okrem vyššie uvedených dvoch významov (t.j. buď úplné synonymum alebo len časť dnešného hríba dubového) aj ďalšie, úplne odlišné významy, konkrétne:
Hríb hrabový.
Do hríba dubového je dnes zahrnutý aj bývalý samostatný druh hríb hrabový ("Boletus carpinaceus"/ "Boletus carpinicola") .
Dubák

Dubák môže byť:
Valaškovce (vojenský obvod)

Valaškovce sú vojenský obvod na Slovensku v okrese Humenné. Vojenský obvod Valaškovce je územne totožný s vojenským výcvikovým priestorom Kamenica nad Cirochou.
Valaškovce boli pôvodne obec. Ľudia boli z obce vysťahovaní v roku 1937, v tom čase tam bolo 49 domov. Časť obyvateľov bola presídlená do Humenného, do časti Za vodou, ktorú dodnes domáci nazývajú Valaškovce. Z obce vo vojenskom obvode zostala iba cerkev, cintorín, schody fary, aleja za kostolom a niekde je ešte možné pozorovať časti záhrad.
Abovce

Abovce () je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota a Banskobystrickom kraji.
Polohopis.
Obec Abovce leží južnej časti Rimavskej kotliny v údolí rieky Slaná, v tesnej blízkosti hraníc s Maďarskom. Abovcami prechádza cesta 2. triedy II/571, začínajúca vo Fiľakove a končiaca pri Králi na križovatke s cestou I/67.
Obcou prechádza železničná trať č.160 (Zvolen-Košice), na ktorej je vybudovaná zastávka Abovce.
Dejiny.
Prvýkrát sa Abovce spomínajú v listine z roku 1339, pod názvom Abafalva. V roku 1379 Abovce patrili do Boršodskej župy ako vlastníctvo rodiny Abafiovcov, avšak už v roku 1465 sa obec spomína ako súčasť Gemera. V rokoch 1938-1945 bola pripojená k Maďarsku.
Občianska vybavenosť.
V obci Abovce je kultúrny dom, dom smútku, základná a materská škola a čerpacia stanica. V blízkosti Aboviec sa nachádza hraničný prechod do Maďarska.
Zacharovce

Zacharovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Vyšné Valice

Vyšné Valice sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Veľké Teriakovce

Veľké Teriakovce je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Valice

Valice sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Tomášovce (okres Rimavská Sobota)

Tomášovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Tachty

Tachty (maď. Tajti) sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. 
Dejiny.
Obec vznikla po mongolskom vpáde okolo kostola sv. Mikuláša v Kostolnej Bašte v roku 1290. Počas tureckého plienenia bola zničená a vyľudnená. 
Prírodné podmienky.
Z geologického a turistického hľadiska významnou zaujímavosťou sú tzv. tachtianske pieskovce. Sú to rozpadavé pieskovce s pevnými lavicami a bochníkmi. Pevné lavice sú stmelené vápnitým tmelom. Pochádzajú z obdobia spodného miocénu a majú vek 22-20 miliónov rokov, patria do formácie budínskeho paleogénu, ktorý diskordantne nasadá na južné časti Západných Karpát. V kameňolome na okraji obce je možné pozorovať ostrý takmer zvislý styk okraja diatrémy finálnych neovulkanitov s výrazne zvetranými pieskovcami.
Kultúra a zaujímavosti.
Zaujímavosti.
Obec je členom združenia Mikroregión Medveš. 
Občianska vybavenosť.
V obci sa nachádza hraničný priechod do obce Cered v Maďarsku.
Širkovce

Širkovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Šimonovce

Šimonovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Rumince

Rumince sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dejiny.
Obec sa prvýkrát spomína ako Runya v roku 1323. Leží v Rimavskej kotline v širšom údolí rieky Slaná. Po roku 1427 ju vlastnili Soldosovci, ktorí tu postavili štyri zemianske kúrie.
Rimavské Zalužany

Rimavské Zalužany sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Radnovce

Radnovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Petrovce (okres Rimavská Sobota)

Petrovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Obec sa nachádza v južnej časti sopečného pohoria Cerová vrchovina, v tesnej blízkosti hraníc s Maďarskom. Jej kataster má rozlohu 1910 hektárov a spadá do Chránenej krajinnej oblasti Cerová vrchovina. 
Dejiny.
História obce začína dedinou Šároš. Pochádzali odtiaľ zemania, ktorí založili osady Kissáros a Péterfala. V darovacej listine z roku 1244 sa Péterfala spomína v podobe Petri. Neskôr sa obyvatelia Šároša presťahovali do Petri. V roku 1427 sa uvádza už pod súčasným názvom ako majetok rodu Rečkyovcov. Tých neskôr vystriedali Ňáriovci, Čatóovci a Jankovičovci.
V prvej polovici 14. storočia vznikali v kopcovitom chotári obce Petrovce usadlosti zaznamenané ako Kokényes, Eperjes, Répás, Tamástelke. Tieto usadlosti sa ale postupne zmenšovali, až zanikli. Jedine Šároš (spomínaný v prameňoch z roku 1275) a Petrovce pretrvávajú. 
V 15. storočí dedina často trpela kvôli násilnostiam pánov. V roku 1443 podžupan zo Širkoviec z hradu Hodejov zaútočil počas bieleho dňa na šárošský kostol a odniesol z neho všetky cennosti. V 16. storočí panujúca situácia v štáte odzrkadľovala život v dedine.
V roku 1566 boli v dedine už len štyri nevoľnícke gazdovstvá. Veľká časť obyvateľstva utiekla kvôli tureckým nájazdom. Hneď ako Turci zmiernili daňové zaťaženie a zrušili nádennícku prácu, nevoľníci sa postupne začali vracať a v roku 1600 už bolo v dedine 15 gazdovstiev. V roku 1682 pri ťažení Turkov smerom na Fiľakovo, títo prepadli a vykradli obec. V nasledujúcom roku poľské žoldnierske vojská pri tiahnutí na Viedeň ju zrovnali zo zemou. Osídľovanie sa rozbiehalo len veľmi pomaly, ale zemanské sčítanie z roku 1703 ju už spomína medzi zemanskými dedinami.
Pavlovce (okres Rimavská Sobota)

Pavlovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Padarovce

Padarovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Ožďany

Ožďany () sú obec na Slovensku v Banskobystrickom kraji v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Priľahlé časti obce.
Antalka, Apátik, Babin most, Bálince, Čierna lúka, Duránciho štavica, Mlynárka, Sibukor, Tehlovňa, Židovo, Žíp (osada, nie obec Žíp)
Dejiny.
Vďaka priaznivej polohe bola obec osídlená už v mladšej dobe kamennej. Hoci stredoveká osada tu existovala už v 13. storočí, prvá písomná zmienka, v ktorej sa spomína obec i farnosť, pochádza až z roku 1332. Pôvodne patrila rodine Orléovcov, neskôr Bakošovcom a od 17. storočia Korponayovcom a Luzénszkovcom. V obci sa nachádzal hrad, postavený začiatkom 14. storočia. V roku 1452 ho obsadili Husiti - vojská Jána Jiskru z Brandýsa ktorý ho držali až do roku 1460. V roku 1552 František Bubek z tohoto kaštieľa viedol neúspešný útok na mesto Fiľakovo, ktoré bolo v tej dobe pod vládov Turkov.
Kultúra a zaujímavosti.
Zaujímavosti.
Oždianske lýceum.
V obci sa dlhé roky nachádzalo latinské lýceum. Vo všeobecnosti je považované za predchodcu gymnázia v Rimavskej Sobote. Bol to typ vtedajších latinských škôl. Lýceum sídlilo v Ožďanoch 210 rokov, konkrétne v rokoch 1643 až 1853. Zakladateľom lýcea bol zemepán Gabriel Bakoš, ktorý presídlil existujúce lýceum z Fiľakova v období Rákociho povstania. Na počiatku lýceum sídlilo priamo v kaštieli u zemského pána Bakoša. Bohužiaľ ho v roku 1742 zničil požiar. Následne pán G. Korponay, vtedajší zemepán, dal postaviť novú školskú budovu, už priamo v obci. V súčasnosti je na budove Obecného úradu umiestnená pamätná tabuľa na počesť tohoto lýcea. Počas jeho dlhej činnosti lýceum hostilo niekoľko známych osobností, či už v roli profesorov, rektorov, kantorov, či samotných študentov. Medzi nich patria:
Šport.
Šport v škole.
Žiaci Ožďanskej základnej školy majú možnosť zúčastňovať sa každý pracovný deň od 13:00 do 15:00 pohybových krúžkov, kde si môžu vybrať z rôznych aktivít, napr.: futbal, tenis, vybíjaná, hádzaná, basketbal, softbal.
Každý piatok od 13:00 do 15:00 môžu hrať street hockey, prihlásiť sa môže každý žiak druhého stupňa.
V zime sa každoročne za pomoci dobrovoľného hasičského zboru, učiteľov a aj niektorých žiakov robí v škole ľad. Je prístupný všetkým obyvateľom obce zadarmo kedykoľvek.
Doprava.
Rýchlostný cestný úsek má dĺžku 6,09 km. Výstavba sa začala v decembri 2004. Postavený je v polovičnom profile (R11,5/100). Pri koncoch úseku sú dočasné úrovňové križovatky. Na trase sú 4 mosty s celkovou dĺžkou 0,86 km a dve premostenia ponad R2. Nahradí cestu I/16 prechádzajúcu cez Ožďany. Skráti cestu medzi Lučencom a Rimavskou Sobotou o 0,4 km. Ročná priemerná denná intenzita na ceste I/16 Ožďany - Rimavská Sobota v roku 2005 dosahovala 7443 vozidiel za 24 hodín (v roku 2000 dosahovala 5821 v./24h). Úsek uviedli do prevádzky 4.decembra 2006.
Lenartovce

Lenartovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Konrádovce

Konrádovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Kesovce

Kesovce () sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Pamiatky.
V obci sa nachádzajú ruiny reformovaného kostola, jednoloďovej klasicistickej stavby so segmentovým ukončením presbytéria a predstavanou vežou z roku 1859. Fasády kostola sú členené lizénami, veža je ukončená korunnou rímsou s terčíkom a barokovou helmicou. Nad portálom sa nachádza termálne okno. Kostol je v súčasnosti opustený, loď je bez zastrešenia.
Jestice

Jestice sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Janice

Janice () sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Ivanice

Ivanice sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Hostišovce

Hostišovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Hostice

Hostice sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Horné Zahorany

Horné Zahorany sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Kultúra a zaujímavosti.
Turizmus.
Obcou prechádza červená turistická trasa 0805.
Drienčany

Drienčany sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Gemerské Michalovce

Gemerské Michalovce je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dražice (okres Rimavská Sobota)

Dražice sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dolné Zahorany

Dolné Zahorany sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dejiny.
O obci máme pomerne málo konkrétnych údajov. Podstatne ich rozširuje nedávno vydaná práca L. Sokolovského o dejinách Malohontu. Podľa jeho zistení chotár obce bol osídlený už v eneolite. Prehistorické osídlenie tu však nepokračovalo. Ďalšie pramene sú až zo stredoveku. Najstaršia písomná správa o obci je z roku 1341.
Pôvodný názov obce bol "Heďmeg" ("Hegymeg"), neskôr "Maďarský Heďmeg". Od roku 1927 sa nazývala "Uhorské Zahorany". Dnešný názov používa od roku 1948. Dolné Zahorany roku 1341 patrili hradnému panstvu Hajnáčka, konkrétne Sečéniovcom. Do konca 16. storočia sa vo vlastníctve obce vystriedalo deväť šľachtických rodov. Konkrétne ich uvádza spomínaná monografia L. Sokolovského. Z nich si pozornosť zasluhujú Parlagiovci, ktorí si v Dolných Zahoranoch uplatňovali zemepanské práva plných 40 rokov – v rokoch 1552-1592. Neskorší majitelia obce sa už konkrétne neuvádzajú. V rokoch 1938-1944 bola obec súčasťou Maďarska.
Miestni obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom. Je zaujímavé, že historickým symbolom obce od roku 1774 je cirkevný motív, a to aj napriek tomu, že farský kostol zasvätený sv. Michalovi postavili až roku 1885. Na pečatidle Dolných Zahorian z roku 1774 je vyrytý na pažiti kľačiaci svätec, pred ním leží lev. Rok vzniku pečatidla je rozložený po stranách svätca, nad číslicami sú po dve ružičky. Kruhopis pečatidla znie: SIGILLUM MAGYAR HEGYMEG 1774. Odtlačok pečatidla našiel a uverejnil Š. Otruba na dokumente z roku 1786.
Okrídlený lev je atribútom sv. Marka, a tak predpokladáme, že aj na pečatidle Dolných Zahorian je sv. Marek, aj keď nemá gloriolu okolo hlavy. Jeho vzťah k Dolným Zahoranom zatiaľ síce nepoznáme, nie je však pre obec cudzí. Sv. Marek evanjelista sa totiž nachádza na stropnej maľbe kostola. V budúcich výskumoch je potrebné osvetliť, čo bolo podnetom k jeho voľbe za obsah obecného znaku.
Spolu s týmto pečatidlom v druhej polovici 19. storočia obec používala aj nápisovú pečiatku s nemeckým textom: GEMEINDE MAGYAR HEGYMEG. Našli sme ju na písomnostiach z roku 1865 a 1866.
Záverom poznamenávame, že v chotári obce v posledných dvoch desaťročiach 18. storočia vznikla osada "Malé Zahorany", o ktorých je konkrétna písomná správa z roku 1802. Táto osada, pochopiteľne, nemala ani vlastnú správu a nevyvíjala ani žiadnu kancelársku činnosť. Nepoužívala teda žiaden znak.
Napriek neznalosti, kde korení historický symbol Dolných Zahorian, máme plné právo ho heraldicky upraviť a navrhnúť obci erb. Odporúčame presne podľa predlohy zobraziť v modrom štíte strieborno (bielo) odetého kľačiaceho sv. Marka. Pred ním vľavo (vľavo z heraldického hľadiska) leží zlatý (žltý) okrídlený lev. Po stranách svätca sú 2 – 2 zlaté (žlté) ružičky. V tejto podobe je erb Dolných Zahorian historicky verný a heraldicky správny.
Čerenčany

Čerenčany () sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Budikovany

Budikovany sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Blhovce

Blhovce sú obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Obyvateľstvo.
V obci už dlhé storočia spolunažívajú ľudia rôznych národností.
Žíp

Žíp (maď. "Zsip") je obec na Slovensku ležiaca v Banskobystrickom kraji, v okrese Rimavská Sobota.
Zádor

Zádor je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Vyšný Skálnik

Vyšný Skálnik je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dejiny.
Obec bola osídlená Keltmi už praveku, čo dokazujú nálezy kováčskych vyhní v obci. Pôvodní obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom a stavali si domy z pieskovca, ktorého je v okolí nadostač. Po reformácií obyvatelia prijali augsburské vyznanie. V sedemdesiatych rokoch bola v katastrálnom území obce vybudovaná vodná nádrž.
Kultúra a zaujímavosti.
Turizmus.
Obec sa stáva turistickým cieľom, najmä v súvislosti s chatovou oblasťou a vodnou nádržou, ktorá je miestom rybárov a v zime klziskom. V katastrálnom území obce je prameň Vyvieračka, ktorý je napojený na vodovod a z ktorého čerpá vodu pivovar.
Vlkyňa

Vlkyňa je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Vieska nad Blhom

Vieska nad Blhom je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Večelkov

Večelkov je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Veľký Blh

Veľký Blh je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Uzovská Panica

Uzovská Panica je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Teplý Vrch

Teplý Vrch (do r. 1948 Melecheď; Meleghegy) je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Obec sa nachádza v údolí rieky Blh, v severnej časti Rimavskej kotliny. Južné svahy Revúckej vrchoviny chránia obec zo severu pred chladným vetrom, vďaka čomu je tu priemerná ročná teplota 8 °C.
Dejiny.
Prvá poddanská osada na území obce vznikla v druhej polovici 12. storočia, keď spadala pod panstvo "Meleghegy" (Blh). Drevený hrad bol rok po vpáde Mongolov v roku 1241 prestavaný na kamenný a k roku 1301 sa viaže prvá písomná zmienka o obci.
V časoch okupácie Uhorska Osmanskou ríšou bolo toto územie na hranici a Teplý Vrch čelil opakovaným nájazdom Turkov. Od 17. storočia už obec patrila panstvu Muráň, no rozvoj zastavili následky Rákociho povstania. Chudoba v kraji sa odzrkadlila v odchode obyvateľstva na "Dolnú zem", no napriek tomu mal Teplý Vrch v roku 1773 31 a v roku 1827 už 43 usadlostí s 366 obyvateľmi. V súčasnosti sa počet obyvateľov pohybuje okolo 300.
Kultúra a zaujímavosti.
Vodná nádrž Teplý Vrch.
Teplý Vrch je známy predovšetkým rovnomennou vodnou nádržou, ktorej voda sa v letnom období zohrieva až na 27 – 28 °C. Vďaka tomu sa okolie obce stalo vyhľadávanou rekreačnou lokalitou.
Štrkovec (okres Rimavská Sobota)

Štrkovec je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Španie Pole

Španie Pole je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Sútor

Sútor je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Studená (okres Rimavská Sobota)

Studená je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Stránska

Stránska (v minulosti "Stránske", ) je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Stará Bašta

Stará Bašta je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Slizké

Slizké je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Obec leží v juhovýchodnej časti Slovenského rudohoria.
Dejiny.
Prvá zmienka o obci ako o príslušenstve hradu Blh je z roku 1285. Názvy obce: 1285 "Zeluche"; v r. 1413 sa uvádza ako "Slysche"; r. 1427 "Scylische"; r. 1773 "Sliska"; 1927 "Slizské"; v maďarskom jazyku "Szilistye". V roku 1413 bola vo vlastníctve Derencsényiovcov, roku 1427 rodiny Uzovej. 2. polovici 17. storočia patrila muránskemu panstvu, neskôr viacerým zemepánom. V roku 1828 mala obec 46 domov a 337 obyvateľov, ktorí sa zaoberali poľnohospodárstvom, zbieraním vosku, pálením vápna, výrobou dreveného riadu a bŕd.
Rovné (okres Rimavská Sobota)

Rovné je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. 
Polohopis.
Nachádza sa v Banskobystriskom kraji. Cez dedinu tečie potok Blh, ktorý sa vlieva do vodnej nádrže Teplý Vrch. 
Časti obce.
Súčasťou obce je od roku 1960 miestna časť Ratkovská Zdychava.
Rimavské Brezovo

Rimavské Brezovo je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. Nachádza sa tu stredoveký evanjelický kostol s gotickými freskami.
Rimavská Seč

Rimavská Seč (, do roku 1927 "Siač, Sečovec") je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Rimavská Baňa

Rimavská Baňa je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. Nachádza sa tu hodnotný gotický evanjelický kostol z konca 13. storočia so stredovekými freskami.
Dejiny.
Ako už názov obce napovedá, obec disponuje bohatou baníckou históriou, hoci už niekoľko storočí tu žiadne bane neexistujú. Obec Rimavská Baňa patrí medzi najstaršie obce v Malohonte. Pod názvom "Baňa" sa po prvý raz spomína v listine z 13. storočia. V roku 1268 dostala výsady krupinského typu od kaločského arcibiskupa Štefana, ktoré boli potvrdené v roku 1278.
V stredoveku sa v okolí mestečka Bane začala rozvíjať ťažba nerastných surovín, najmä zlata. Po príchode nemeckých kolonistov v druhej polovici 13. storočia sa začala aj hlbinná ťažba v baniach. Ložiská však boli vyčerpané už v 15. storočí.
Riečka (okres Rimavská Sobota)

Riečka je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Ratkovská Suchá

Ratkovská Suchá je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Ratkovská Lehota

Ratkovská Lehota je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Obec leží v juhovýchodnej časti Slovenského rudohoria na terasovej plošine v doline Západného Turca. 
Dejiny.
Obec vznikla asi koncom 13. storočia. Názvy obce: 1413 "Zazlehotha"; 1786 "Ratko-Lehota"; 1808 "Ratkowa Lhota"; 1920 "Ratkovská Lehota"; maďarsky "Ratkólehota". Roku 1427 patrila rodine "Deréncsényiovcov", ktorí tu vlastnili 14 port. V 16. storočí sa nachádzala vo vlastníctve "Bakošovcov" a "Lórántfiovcov", od 18. storočia "muránskemu panstvu". Počas tureckej nadvlády obec spustla, ale v 17. storočí ju znova osídlili. Roku 1828 v 49 domoch žilo 416 obyvateľov, zaoberajúcich sa hlavne poľnohospodárstvom.
Rakytník (obec)

Rakytník je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Potok (okres Rimavská Sobota)

Potok je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Poproč (okres Rimavská Sobota)

Poproč (, ) je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. Je najmenšou obcou v Banskobystrickom kraji.
Orávka

Orávka (maď. Kacagópuszta) je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dejiny.
Vývoj názvu obce: 1926-1938 Slávikovo, 1951 Orávka.
Obec bola založená v roku 1922 slovenskými obyvateľmi z oblasti južného Poľska a Oravy, ktorí sem prišli hospodáriť na bývalé statky Coburgovcov. Po Mníchovskej dohode v roku 1938 bola pričlenená k Maďarsku. Dominantou obce je rímskokatolícky Kostol Sedebolestnej Panny Márie z roku 1995. Zaujímavé sú aj tzv. „legionárske domy“, prebudované z hospodárskych budov počas osídľovania obce.
Nová Bašta

Nová Bašta je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Nižný Skálnik

Nižný Skálnik je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dejiny.
Na území dnešnej obce Nižný Skálnik bolo osídlenie v neolite, bolo tu sídlisko s kanelovanou keramikou. Obec patrila kaločskému arcibiskupovi, potom Séčiovcom, v novoveku iným zemanom, z ktorých pre kultúrny život boli významní Feješovci. V chotári obce stál hrad Magin. Zanikol pred polovicou 15. storočia. V roku 1828 mala obec 35 domov a 299 obyvateľov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom a pálením liehovín z lesných plodín. Poľnohospodárska obec, ktorej ráz sa do pričlenenia k Veľkým Teriakovcam v roku 1963 nezmenil. Neskôr sa Nižný Skálnik osamostatnil.
Názov.
Vývin názvu obce
Neporadza (okres Rimavská Sobota)

Neporadza je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Martinová (okres Rimavská Sobota)

Martinová je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Lukovištia

Lukovištia je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Lipovec (okres Rimavská Sobota)

Lipovec "(maď. Lipóc)" je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Lenka (okres Rimavská Sobota)

Lenka () je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Obec leží vo východnej časti Rimavskej kotliny v dolinke ľavostranného prítoku Slanej. 
Dejiny.
Obec vznikla zrejme v 13. storočí na území gemerského hradného panstva. Pôvodní obyvatelia obce a okolitého chotára patrili pod správu kráľovského Gemerského hradu. V roku 1366 bola obec vo vlastníctve rodiny Sentkirájovcov a niekoľkých ďalších zemepánov. V roku 1773 tu žilo 18 rodín poddaných, roku 1828 bolo v 50 domoch 430 obyvateľov pracujúcich hlavne v poľnohospodárstve.
Názov.
Vývin názvu obce
Lehota nad Rimavicou

Lehota nad Rimavicou je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. Obec vznikla v roku 1957 zlúčením obcí Rimavica a Rimavská Lehota.
Polohopis.
Obec leží v údolí rieky Rimavica, na pomedzí Klenovských vrchov (podcelok Stolických vrchov) a Železníckeho predhoria (podcelok Revúckej vrchoviny). Prístup zabezpečuje cesta III/2776, spájajúca Rimavskú Baňu (cesta I/72 Rimavská Sobota – Brezno) a Kokavu nad Rimavicou (cesta II/595 Poltár – Kokava nad Rimavicou).
Okresné mesto je vzdialené juhovýchodne, Hnúšťa severne, Poltár juhozápadne a do krajského mesta to je severozápadne.
Kyjatice

Kyjatice je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. Kyjatická kultúra z neskorej doby bronzovej je pomenovaná podľa náleziska nad obcou.
Kráľ (okres Rimavská Sobota)

Kráľ je obec () na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. V minulosti mal časti Abovce a Riečka, ktoré sú v súčasnosti samostatné obce.
Krokava

Krokava je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Kraskovo (okres Rimavská Sobota)

Kraskovo (v minulosti "Kraskov") je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Kociha

Kociha je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Klenovec

Klenovec je rázovitá obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Obec leží v malebnom údolí Veporského Rudohoria, rozložená na obidvoch brehoch rieky Klenovská Rimava. Práve v Klenovci bol dolapený Juraj Jánošík. Z Klenovca pochádza tiež vzácny Klenovecký syrec vyrábaný z ovčieho mlieka, ktorý je držiteľom chráneného označenia pôvodu.
Dejiny.
Prvé správy o Klenovci pochádzajú z roku 1340 v darovacej listine sedmohradského vojvodu Tomáša, ktorá sa nachádza v evanjelickom seniorátskom archíve v Rimavskej Sobote. Historické dokumenty dokazujú, že v roku 1713 v Klenovci zlapali liptovskí hajdúci Jánošíka, o čom svedčí aj jeho výpoveď na súde. Neďaleko obce bola v sedemdesiatych rokoch postavená priehrada. V súčasnosti obyvatelia žijú z poľnohospodárstva a turistického ruchu.
Kultúra a zaujímavosti.
Kultúra.
V obci pracujú detské folklórne súbory Zornička a Mladosť a FS Vepor, ktorý reprezentuje obec aj v zahraničí. Každoročne sa v Klenovci v rámci Dní tradičnej kultúry organizujú Gemersko-Malohontské slávnosti. 
V obci pôsobí aj FS Upre-Roma, v súčasnosti patrí pod organizáciu Romani kultúra, každoročne usporadúvajú Rómsky festival.
Šport.
Klenovec obklopujú vysoké vrchy, je tu krásne okolie, Veporské vrchy patria do chránenej krajinnej oblasti Muránska planina, čo umožňuje cez leto pestovať turistiku a počas zimnej sezóny poskytujú výborné podmienky na lyžovanie – 2 lyžiarske vleky. 
Výborné podmienky sú aj pre paragliding – lietanie na padákových klzákoch, pod priehradou, ktorá zásobuje pitnou vodou okres Rimavská Sobota je aj letné kúpalisko s filtráciou vody, úpravou a solárnym ohrevom, je jedným z najvyhľadávanejších v okrese. 
Okolie Klenovca vytvára dobré podmienky pre rozvoj cykloturistiky, zbieranie húb, lesných plodov a poľovníctvo. V Klenovci sú aj dve futbalové ihriská. Pôsobí tu FK Družstevník Klenovec. Výborné zastúpenie má v posledných rokoch bedminton, ktorého hráči sa zásluhou trénera dostali a dostávajú na popredné miesta na Slovensku a reprezentujú obec aj na medzinárodných súťažiach.
Kaloša

Kaloša je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. 
Časti obce.
Skladá sa z dvoch miestnych častí Nižná Kaloša a Vyšná Kaloša.
Husiná

Husiná je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. Miestna časť Ľukva, patrí do regiónu Malohont.
Polohopis.
Obec leží vo východnej časti Lučenskej kotliny pri Cerovej vrchovine, v dolinke ľavostranného prítoku potoka Suchá. 
Dejiny.
Obec v minulosti patrila fiľakovskému hradnému panstvu. Názvy obce: 1332 "Guiba"; 1341 "Guzna"; 1435 "Guzona"; 1920 "Husiná"; . Od polovice 14. storočia patrila rodine "Ratoldovcov". Od roku 1727 do roku 1431 ju nachádzame vo vlastníctvom kráľovnej (mala 28 port). V roku 1454 sa stala vlastníctvom rodiny "Perényiovcov" a neskôr viacerých zemepánov. V roku 1828 tu žilo v 79 domoch 595 obyvateľov pracujúcich hlavne v poľnohospodárstve. Neskôr obyvatelia obce pracovali i v dvoch miestnych kameňolomoch.
Hubovo

Hubovo je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Obec leží na styku východného okraja Rimavskej kotliny a východnej časti Cerovej vrchovine, v dolinke Hubovského potoka. 
Dejiny.
Obec vznikla v 11. storočí na území gemerského hradného panstva. Názvy obce: 1335 "Habon"; 1449 "Hwba"; 1808 "Hubo"; 1920 "Hubovo"; . Od 15. storočia patrila rodinám "Hubayovcov", "Szuhayovcov" a "Kaszaovcov", neskôr viacerým zemepánom. V roku 1828 tu žilo v 67 domoch 622 obyvateľov pracujúcich hlavne v poľnohospodárstve a vinohradníctve
Hrušovo

Hrušovo je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Časti obce.
Obec sa skladá z častí Hrušovo, Ostrany a Striežovce, ktoré boli pôvodne samostatnými obcami.
Hrachovo

Hrachovo je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dejiny.
V minulosti na návrší nad obcou stál Hrachovský hrad, ktorý bol zničený v roku 1909.
Významnou etapou v dejinách Hrachova bolo fungovanie školy SCHOLA CASTELLANA RAHOVIENSIS, ktorá bola známa v celom Uhorsku v 17. a 18. storočí ako Gymnázium pre chlapcov zo šľachtických rodín. Školu zriadil Gašpar Jánoky II. v rodinnom hradnom kaštieli v roku 1631. Pripravovala budúcich vicišpánov, stoličných zapisovateľov, sudcov, komisárov, senátorov, syndikusov a teológov. Zanikla pravdepodobne v druhej polovici 18. storočia. Práve v Hrachove bol väznený Juraj Jánošík, po dolapení v Klenovci.
Hodejovec

Hodejovec je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Hodejov

Hodejov je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Hodejov sa nachádza v severnej časti Cerovej vrchoviny, na ľavom brehu riečky Gortva. Od okresného mesta Rimavská Sobota je vzdialená asi juhozápadným smerom. Kataster obce má rozlohu 1725 hektárov a jeho veľká časť spadá do chránenej krajinnej oblasti Cerová vrchovina.
Dejiny.
Prvé osídlenie tohoto územia je archeológmi dokázané už v staršej dobe bronzovej. Písomne sa obec prvýkrát spomína pod názvom Genech v roku 1244. Vlastnili ju viaceré šľachtické rody, z ktorých najvýznamnejší boli Ilšvaiovci, Lórantfiovci, Petökovci, či Kubíniovci. V druhej polovici 13. storočia bol na vrchu nad obcou postavený hrad. V 15. storočí sa spomína v podobe Castrum Gedew. Odolával náporom Husitov aj Turkov, ktorí ho nakoniec, po viacerých pokusoch, v roku 1574 dobyli a spustošili. Dnes sa z neho zachovali len nepatrné zvyšky základov. Na hradnom vrchu stojí neveľká kaplnka sv. Anny. V 19. storočí v Hodejove fungoval parný mlyn a železité kúpele, využívané hlavne obyvateľmi Rimavskej Soboty. V rokoch 1846 až 1847 sa tu zdržiaval revolučný maďarský básnik Sándor Petőfi. V obci nájdete základnú školu, materskú školu, kultúrny dom aj dom smútku. Hodejov je východiskom zelenej turistickej trasy vedúcej na Steblovú skalu, vrch Ragáč a do Hajnáčky. Už tradične sa každý rok v obci organizujú poľovnícke slávnosti sv. Huberta.
Hajnáčka (okres Rimavská Sobota)

Hajnáčka je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Gortva (obec)

Gortva je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka je z roku 1326 vo forme "Gurtuatu", ale obec existovala už v 13. storočí. V 1383 sa spomína v podobe "Kisfalud". V 16. storočí v dôsledku tureckých útokov bola vyľudnená. Znovupostavená bola v 18. storočí a v roku 1828 mala 52 domov so 430 obyvateľmi. V 1846 v dôsledku veľkého požiaru takmer celá dedina vyhorela.
Zdroj.
Text vznikol prekladom maďarskej wikepédie.
Gemerček

Gemerček je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Polohopis.
Obec leží v západnej časti Rimavskej kotliny, v dolinke prítoku Rimavy. 
Dejiny.
Obec vznikla v 1. polovici 13. storočia na území, ktoré dostala rodina "Ratoltovcov". Prvý raz sa spomína v roku 1427 ako majetok Pavla Ratolta. Názvy obce: 1427 "Gwmory"; 1489 "Gemery"; 1786 "Gömöri"; 1920 "Gemerček"; . Najstarším známym zemepánom obce bol "Juraj Jolsvai". V roku 1489 bola obec vo vlastníctve zemianskej rodiny "Gömöryovcov", neskôr "Mariássyvcov" a "Hámosovcov". V roku 1554 ju zničili Turci a v roku 1683 poľsko-litovské vojská. V roku 1773 tu žilo 11 rodín poddaných a 5 rodín želiarov, roku 1828 bolo v 29 domoch 225 obyvateľov zaoberajúcich sa hlavne poľnohospodárstvom a ovocinárstvom.
Gemerský Jablonec

Gemerský Jablonec (, do roku 1927 "Jablonica", 1927 - 1948 "Almáď") je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. 
Polohopis.
Obec leží uprostred Cerovej vrchoviny v dolinke pramennej oblasti potoka Gortva.
Dejiny.
Obec vznikla už v 11. alebo 12. storočí a na jej chotári sa neskôr vyvinulo niekoľko samostatných sídlisk. Patrila rôznym zemanom, ktorí tu mali svoje kúrie. Názvy obce: 1275 "Almág"; 1786 "Almagy"; 1920 "Jablonica"; 1927 "Almáď"; 1948 "Gemerský Jablonec"; . V 13. a 14. storočí sa z jej chotára odčlenili obce Petrovce a "Utas". Od roku 1554 bola poplatná Turkom, pred ktorých svojvôľou sedliaci z obce utiekli. V 18. storočí boli v obci zemepánmi "Kubínyiovci", neskôr barón "Gejza Kemény, Juraj Margulit a Mór Braun". V roku 1773 tu žilo 38 rodín poddaných a dve rodiny želiarov, roku 1828 bolo v 59 domoch 541 obyvateľov pracujúcich hlavne v poľnohospodárstve. V roku 1889 časť obce zhorela.
Figa (okres Rimavská Sobota)

Figa () je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota. 
Polohopis.
Obec sa nachádza vo východnej časti okresu Rimavská Sobota na zvlnenom teréne. Jej intravilán je ohraničený na jednej strane Valickou dolinou a na strane druhej Kalošským potokom (od vlastného mena Kalysa) pomenovanom podľa susednej dediny Kaloše.
Dejiny.
Figa je veľmi stará usadlosť, ktorú už v 11. storočí založila rodina Fügeiovcov (Figeiovcov), po ktorej bola pomenovaná. Historické záznamy boli často prekladané do maďarčiny ako "Fügei, Alsó Füge", ale i do latinčiny ako "Fyghe, Felseo". Rodina Figeiovcov dostala toto územie ako odmenu za svoje služby od kráľa Štefana I. a tieto práva sa dedili z pokolenia na pokolenie. Figei bol pravdepodobne hradský jobagión, teda človek, ktorý za udelené majetky vykonáva vojenskú a strážnu službu. V 13. storočí sa jobagióni stali jadrom novovzniknutej uhorskej šľachty – zemanmi. Podľa dochovanej listiny z roku 1247 celé územie Valickej doliny a teda aj obec Figa v 11. – 13. stor. patrilo ku kráľovskému hradu Gemer. V roku 1244 sa rodina Figeiovcov natoľko rozrástla, že vznikla Horná () a Dolná Figa (), ktorá neskôr zanikla. Jej potomkovia zakladali ďalšie nové dediny aj v blízkom okolí obce.
V minulosti bol tento kraj miestom migračných presunov, tureckých nájazdov, zmietaný zmenami v politicko-spoločenskej situácii, čo sa prejavilo nielen prísunom nových jazykových prvkov do reči ľudí, ale aj v pomenúvaní svojho okolia.
Pôvod terénnych názvov (tzv. toponým) možno hľadať v historických listinách, mapách a aj v pamäti obyvateľov, i keď tieto informácie sú značne mytologizované. Ďalším zdrojom výskumu by mohla byť kronika obce, ktorá sa však stratila už v roku 1967. Posledná urbárska mapa, ktorá v sebe zahŕňa pôvodné pomenovania terénu sa zachovala z roku 1877 (Okresná geodézia, Rimavská Sobota). V porovnaní s najnovšou mapou z roku 1964 došlo k obrovskej minimalizácii toponým.
Dulovo (okres Rimavská Sobota)

Dulovo (v minulosti "Dulovec", ) je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dubovec

Dubovec je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dubno (okres Rimavská Sobota)

Dubno je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Drňa

Drňa je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Číž (okres Rimavská Sobota)

Číž (, do roku 1948 ) je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Obyvateľstvo.
V roku 2011 tu žilo 666 obyvateľov. V roku 2001 sa 88% obyvateľov hlásilo k maďarskej národnosti. 
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1245, v roku 1274 je uvedená pod súčasným názom. V rokoch 1565 a 1682 obec vyplienili Turci. 
V roku 1862 bol objavený liečivý jódo-brómového prameň miestnym obyvateľom Ondrejom Harnóczom pri kopaní studne na svojom pozemku. Chemický rozbor čížskej vody realizoval doktor Dr. Karol Than v Budapešti v roku 1865. O rozvoj kúpeľov sa zaslúžil Artur Glos, geológ a banský inžinier z Číža. Prvé pramene boli pomenované "Themis" a "Hygiea", neskôr pribudol prameň "Neptún". V roku 1888 boli otvorené kúpele, ktoré patrili Rimavsko-muránskej účastinnej spoločnosti. Liečila sa tu aj Alice Masaryková. Kúpele získali aj mnohé ocenenia, napríklad certifikát z výstavy v Bruseli v roku 1879 a striebornú medailu z roku 1904 zo svetovej výstavy v St. Louis v USA. Miestna voda obsahuje jód a bróm, používa sa na liečenie ciev, nervov a pohybového ústrojenstva.
Čierny Potok

Čierny Potok je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Chrámec

Chrámec je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Chanava

Chanava je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Cakov

Cakov je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Bátka

Bátka je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Bottovo

Bottovo je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Dejiny.
Obec Bottovo vznikla v roku 1926 keď sa na mieste staršieho veľkostatku Coburgovcov usadili slovenskí osadníci z Oravy a Pohronia a českí kolonisti z Českomoravskej vrchoviny.
Belín

Belín je obec na Slovensku v okrese Rimavská Sobota.
Barca (okres Rimavská Sobota)

Barca (maďarsky "Baraca") je obec na Slovensku nachádzajúca sa v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji.
Dejiny.
Obec je listinne doložená z roku 1334 pod názvom Barasta, ako kráľovská donácia Ratoldovcom, je však staršieho pôvodu. Často sa tu menili zemepáni. Od polovice 16. storočia patrila jágerskej kapitule, potom jezuitskému kolégiu v Košiciach. Koncom 17. storočia ju spustošili vojny a morové pohromy, takže v porovnaní so 16. storočím mala roku 1773 len tretinu poddaných. Roku 1828 tu žilo 500 obyvateľov v 55-tich domoch. Obyvatelia sa zaoberali väčšinou poľnohospodárstvom. V roku 1920 až 1925 nastala parcelácia veľkostatku a príchod slovenských obyvateľov, ktorí sa usadili na pridelených pozemkoch. V roku 1938–1944 bola obec pripojená k Maďarsku. JRD bolo založené v roku 1952, kde pracovala väčšina obyvateľstva.
Názov.
Vývin názvu obce
Obyvateľstvo.
V roku 2001 v obci žilo 394 obyvateľov, z toho 85,5% sa hlásilo k maďarskej národnosti.