Partizánske rabovanie a vraždy civilistov v Divine

Partizánske rabovanie a vraždy civilistov v Divine boli udalosti v obci Divina, ktorých sa už po skončení vojny 13. 15. mája 1945 dopustili príslušníci partizánskeho oddielu Za Vlasť. Páchatelia činov ostali nepotrestaní.
Partizánsky oddiel Za Vlasť.
Partizánsky oddiel Za Vlasť ("") bol jedným z partizánskych oddielov vysadených letecky na územie Slovenska počas Slovenského národného povstania Sovietskym zväzom. Oddiel pôsobil na Kysuciach so základňou v Dlhom Poli, na Orave, v apríli 1945 sa presunul na Moravu a po skončení vojny sa zotavoval opäť na svojej základni na Dlhom Poli. Veliteľom oddielu bol pplk. Michail Jakovlevič Saveliev.
Rabovanie a vraždy civilistov v Divine.
Situácia počas vojny.
Partizáni oddielu Za Vlasť ešte počas vojny vymáhali v obci Dlhé Pole a okolitých obciach vrátane Diviny potraviny, oblečenie, dobytok a povozy. Divinský krčmár Jozef Čuraj im musel pravidelne vyplácať sumu 50 000 korún. Keď tak neurobil, partizáni ho nechali povláčiť koňmi. 
30. apríla 1945 opustila nemecká armáda Žilinu. V obci Divina prevzal správu miestny národný výbor pod vedením Jozefa Mačineka, pri ktorom bola vytvorená z miestnych občanov ozbrojená milícia vedená Jozefom Oziminom.
Konflikt s partizánmi 13. mája.
Dňa 13. mája 1945 prišli do Diviny na nákladnom aute
piati partizáni z oddielu Za Vlasť (traja Rusi, dvaja Slováci Jozef Maciášek a Ján Veveričík z Dlhého Poľa a šofér Čech Adolf Polášek) s cieľom vyzdvihnúť si zásoby, odcudzené miestnemu obyvateľstvu v januári 1945 a začali neskôr od viacerých Divinčanov pod hrozbou zastrelenia vymáhať kone a alkohol. Veliteľ miestnej divinskej milície Jozef Ozimín upovedomil blízku vojenskú jednotku česko-slovenskej brigády, ubytovanú v neďalekej obci Divinka a zároveň milícia vyzvala partizánov, aby sa vzdali. Pri pokuse o odpor boli dvaja partizáni (Jurij a Vasil) na mieste zastrelení príslušníkmi milície Štefanom Vakulom a Štefanom Seginom. Zvyšní partizáni a štyria príslušníci divinskej milície boli eskortovaní vojenskou jednotkou česko-slovenskej armády, ktorá na miesto dorazila po incidente, na sovietske vojenské veliteľstvo do Žiliny. 
14. mája 1945 boli zatknutí partizáni po intervencii veliteľa partizánov pplk. Savelieva prepustení, naopak na sovietskom veliteľstve došlo k brutálnemu výsluchu veliteľa divinskej milície Jozefa Ozimína a predsedu miestneho národného výboru v Divine Jozefa Mačineka. Sovietske vojenské veliteľstvo zároveň nariadilo odzbrojenie divinskej milície.
Trestná výprava partizánov.
Dňa 15. mája 1945 vyrazilo pod vedením pplk. Savelieva 3040 partizánov z Dlhého Poľa na trestnú výpravu do Diviny, kde donútili Divinčanov vykopať pochovaných partizánov a umyť ich telá a pritom zavraždili 10 občanov (Ján Gáborík 44-ročný, Jozef Sobol 19-ročný, František Mičiak 22-ročný, Štefan Černák 24-ročný, Ján Lampášik 22-ročný, Jozef Ťažký 33-ročný, Adam Holienčík 32-ročný, Jozef Paprčiak 20-ročný, Emil Bandúr 20-ročný a Mária Buková 50-ročná). Piati občania utrpeli ťažké zranenia (Jozef Bandura, Štefan Nemec, Viktor Bardy, Ján Vlček a Ján Malý). Domy a hospodárske usadlosti Ondreja Lokaja a Adama Vakulu boli partizánmi vypálené.
Vyšetrovanie udalostí.
Okresné veliteľstvo Národnej bezpečnosti 1 v Žiline postúpilo vyšetrovanie prípadu
armádnemu veliteľstvu Obranno-bezpečnostného spravodajstva pod vedením Bedřicha Reicina, tam však nebola vôľa vec vyšetriť. Vyšetrovanie bolo obnovené v roku 1947 na podnet Anny Mičiakovej, vdovy po zavraždenom Františkovi Mičiakovi. Vykonali ho príslušníci stanice Národnej bezpečnosti Budatín, no toto vyšetrovanie tiež neviedlo k potrestaniu páchateľov. Výpovede podozrivých si protirečili a rozchádzali sa. U slovenských a českých účastníkov trestnej výpravy do Diviny sa ukazoval zámer poprieť svoju účasť na výprave, prípadne zvaliť všetku zodpovednosť na sovietskych partizánov. Potrestaniu trestných činov partizánov bránil vplyv partizánov a ich prepletenie so štruktúrami komunistickej strany a Štátnej bezpečnosti, ako aj zákony obnoveného československého štátu, najmä zákon č. 115/1946 Zb. z. a n. "„O právnosti jednání souvisejících s bojem o znovunabytí svobody Čechů a Slováků“".