Lucia Žitňanská

Doc. JUDr. Lucia Žitňanská, PhD. (* 3. jún 1964, Bratislava) je slovenská politička, vysokoškolská pedagogička, bývalá poslankyňa NR SR, bývalá podpredsedníčka strany MOST – HÍD a bývalá trojnásobná ministerka spravodlivosti SR vo vládach Mikuláša Dzurindu (II.), Ivety Radičovej a Roberta Fica (III.).
Je vydatá a má tri deti.
Dostala byt od mesta.
Žitňanskej byt pridelili v roku 1992 v najlukratívnejšej časti Bratislavy, v Starom Meste.
V tom čase bola asistentkou na Právnickej fakulte. Od narodenia vyrastala v trojapol izbovom byte a pridelili jej jednoizbový, priamo v ich susedstve. Keď oň požiadala, v triapolizbovom byte podľa jej slov bývala s rodičmi, manželom, dvoma deťmi a prastrýkom.
Pridelený byt s rozlohou do 30 štvorcových metrov neskôr za pár tisíc korún v zmysle zákona odkúpila. 
Politická činnosť.
Voľby 2012.
Pred parlamentnými voľbami v marci 2012 preferencie SDKÚ-DS v prieskumoch klesali. Po zverejnení prieskumu dávajúcemu strane len 5%-tnú podporu voličov predseda strany Mikuláš Dzurinda povedal, že na svoj odchod nevidí dôvod, o možných nástupcoch sa začalo špekulovať. V samotných voľbách dostala SDKÚ-DS len 6,09% hlasov, čo ju odsunulo na 5. miesto. Dzurinda, kandidujúci na 1. mieste kandidátky SDKÚ-DS, získal 27 242 preferenčných hlasov čím klesol na tretie miesto. Lucia Žitňanská získala takmer štvornásobok hlasov (103 517) čím predbehla predsedu strany ako aj Ivana Mikloša, ktorý získal 56 771 preferenčných hlasov.
Niekoľko dní po voľbách Dzurinda oznámil, že sa nebude uchádzať o miesto v predsedníctve strany a vyslovil podporu predsedníckej kandidatúre Žitňanskej, ktorú do kongresu poveril vystupovaním za stranu. Na kongrese SDKÚ-DS 19. mája 2012 Lucia Žitňanská neuspela vo voľbách predsedu keď ju v 2. kole porazil Pavol Frešo. 27. novembra 2012 nahradila Ľudovíta Kaníka vo funkcii predsedu poslaneckého klubu SDKÚ.
12. december 2013 – spoločne s Miroslavom Beblavým a Magdou Vášáryovou vystúpila z SDKÚ-DS
Pokračovanie právnej kariéry.
V januári 2013 oznámila advokátska kancelária TaylorWessing e/n/w/c advokáti, že Lucia Žitňanská sa stala jej „novou posilou“. Žitňanská chcela obnoviť svoju advokátsku licenciu a pokračovať v „živom“ práve. Od júna 2013 je Žitňanská na zozname rozhodcov Viedenského arbitrážneho súdu. Bude riešiť obchodné spory.
Návrat do straníckej politiky.
8. apríla 2014 predsedníctvo strany MOST – HÍD potvrdilo, že dovtedy nezávislá Žitňanská sa stane členkou strany. Prisľúbený jej bol aj post podpredsedníčky strany. Žitňanská vtedy vyhlásila „"Post podpredsedníčky nebol pre mňa rozhodujúci. Ak by som neverila, že Most-Híd je pripravený urobiť vážny krok dopredu, tak by to nebolo zaujímavé"“.
Voľby v roku 2016.
Vo voľbách v marci 2016 bola dvojkou na kandidátke MOST – HÍD.
Volebné obdobie po roku 2016.
23. marca bola prezidentom Andrejom Kiskom menovaná do úradu ministerky spravodlivosti. Zároveň je podpredsedníčka vlády. Od 11. mája 2016 je tiež predsedníčkou Legislatívnej rady vlády SR. V júni 2017 kritizovala kandidatúru štátnej tajomníčky Ministerstva spravodlivosti Moniky Jankovskej do Súdnej rady. Žitňanská presadzuje nezávislosť súdnej rady od politických vplyvov Jankovská je bývalá sudkyňa, na Ministerstvo ju nominoval SMER-SD. Žitňanská jej nezvolením podmieňuje zotrvanie vo vláde.
Zaviedla Novelu Trestného zákona, ktorá sprísnila opatrenia proti extrémizmu, nadobudla účinnosť 1. januára 2017 dala do rúk NAKA nástroj s prezumpciou viny. Richard Sulík, poslanec za SAS, ktorý pôvodne hlasoval za, zmenil názor, označil ho za náhubkový zákon a spolu so skupinou poslancov napadol tento zákon na Ústavnom súde. Začiatkom roku 2019 rozpor s ústavou potvrdil ÚS v štyroch ustanoveniach.
V júli 2017 sa spustil balík opatrení na hromadné výberové konania, Za to bola kritizovaná Súdnou radou, Najvyšším súdom, ZOJ a mimovládnou organizáciou Via IURIS Zuzanou Čaputovou a celkovo nedokázala presvedčiť verejnosť, že sa nejedná o zasahovanie do nezávislosti súdnictva. Koncom roka 2017 zaviedla právo Súdnej rade posudzovať etické správanie sudcov a novelu infozákona, v rámci ktorej žiadali mimovládne organizácie možnosť sprístupnenia výkupných cien pod diaľnicami.
V marci 2018 sa konala kontrola efektívnosti súdnictva európskou CEPEJ. (the European Commission for efficiency of Justice - Európska komisia pre efektívnu justíciu) . CEPEJ vyčítal ministerstvu pomalé zavádzanie elektronického súdnictva a najmä predĺženie občiansko právnych sporov (na súdoch prvého 171 dní v porovnaní so 130 dňami v roku 2016 a na Slovensku v roku 2016 17,9 mesiacov a v Česku iba 7 mesiacov. . 
Dňa 14. marca sa Lucia Žitňanská rozhodla  v novej vláde Petra Pellegriniho nepokračovať. Podľa nej je dôvodom jej rozhodnutia skutočnosť, že už nedokázala nájsť potrebné kompromisy s koaličnými partnermi.
Po vrátení do Parlamentu bola zvolená za členku ľudskoprávného výboru a Výboru NR SR na preskúmavanie rozhodnutí Národného bezpečnostného úradu.
V rozhovore pre Denník N v máji 2018 povedala, že v nasledujúcom volebnom období už nechce kandidovať do parlamentu, ale súčasný mandát dokončí. Dôvodom je jej cieľ viacej sa venovať právnickej profesii a lepšie skĺbiť profesijný a súkromný život. V parlamente sa chce naďalej venovať súdnictvu, obchodnému právu a ľudským právam.
20. septembra 2018 oznámila, že sa rozhodla vystúpiť z poslaneckého klubu Most-Híd, a teda aj zo strany Most-Híd.