burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Gabčíkovo (okres Dunajská Streda)

Gabčíkovo (historicky , , ) je mesto na Slovensku v okrese Dunajská Streda. 
Polohopis.
Mesto sa nachádza v centrálnej časti Podunajskej roviny, cca 10 km južne od Dunajskej Stredy, 40 km juhovýchodne od Bratislavy a 3 km severne od rovnomenného vodného diela. Mestom preteká Čiližský potok a v okolí je viacero zavlažovacích kanálov.
Dejiny.
Usadlosť s názvom "Beys" sa spomína už v roku 1102, čím sa radí k najstarším sídlam v regióne. V roku 1264 sa v listinách nachádza názov "Terra castri Zolgageur Bews", v preklade Bews územie hradu Szolgagyőr. Spomínaný hrad Szolgagyőr ležal pri Malom Blahove, no zanikol počas vpádu Mongolov do Uhorska v roku 1241. V čase vzniku najstaršej osady územie obývali Pečenehovia, ktorí strážili brod cez Čiližský potok na ceste z Győru. Belo IV. daroval obec Amadeovcom a tak jej obyvatelia boli až do roku 1848 ich poddanými. V spisoch sa objavujú rôzne podoby názvu, v 14. storočí sa spomína ako "Bess". V roku 1468 udelil kráľ Matej dedine "Bős" právo poriadať týždenný jarmok. 
Opevnený kaštieľ s vodnou priekopou a baštami, stojaci dodnes, sa spomína v roku 1402. Po prisťahovaní nemeckých kolonistov v 16. storočí sa postupne začínajú používať dva názvy; v roku 1565 listiny uvádzajú Magyarbős ( a "Németbős", ). V katastri obce sa nachádzalo niekoľko mlynov, no tiež liehovar, pivovar a cukrovar, ktorý patril v rokoch 18551876 k najväčším v Uhorsku. V rokoch 1861 a 1867 obec zasiahli požiare.
Po rozpade Uhorska a vzniku prvej ČSR sa používal názov obce "Beš", ktorý bol po roku 1948 zmenený na počesť Jozefa Gabčíka, ktorý v operácii Anthropoid vykonal atentát na zastupujúceho ríšskeho protektora Protektorátu Čechy a Morava, Reinharda Heidricha.. V povojnovom období bol Gabčíkovu odňatý mestský štatút a tým sa stalo strediskovou obcou miestneho významu. Verejnosti známou sa vtedajšia obec stala po začatí výstavby vodného diela, sprevádzanej medializovaným medzinárodným sporom s Maďarskom. K 1. januáru 2016 sa Gabčíkovo stalo opäť mestom.
Jahodná (okres Dunajská Streda)

Jahodná () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Polohopis.
Preteká cez ňu rieka Malý Dunaj, cez ktorý tu prechádza točený most.
História.
Obec sa prvýkrát spomína v roku 1552. Pri sčítaní ľudu v roku 1553 bolo v obci 5 port vo vlastníctve Ondreja Bátoriho. V listine sa tiež spomína, že v tom čase tu bolo 10 manželských, 6 neobývaných a 3 panské parcely. Začiatkom 17. storočia obec vlastnil Michael Turzo a v roku 1640 ju získali Esterházyovci. Kostol sv. Petra a Pavla dal postaviť v roku 1747 Karol Esterházy, neskorší egerský biskup. V roku 1825 bola otvorená rímskokatolícka ľudová škola. V roku 1877 bol kostol spolu s časťou obce vážne poškodený požiarom a v roku 1882 bol prestavaný. V roku 1896 gróf Michael Esterházy kúpil starú budovu oproti kostolu a založil v nej školu, ktorá fungovala až do roku 1961, keď bola postavená nová škola. V obci hospodárili viaceré šľachtické rodiny (napr. Mórocz z Veľkého Blahova, Szüllő, Krascsenics , Csiba z Veľkého Blahova, Egrÿ, Üregÿ, Nagy a iné).
Časti obce.
Patrí do nej rekreačná a chatárska oblasť Majer Biffar, chatárska a rekreačná oblasť Albarégia a malá osada Čótfa.
Alba Régia.
Alba Régia je chatová oblasť obce Jahodná. Je tu postavených asi sto chatiek. Leží pri jednom meandri Malého Dunaja, priamo pri hladine. Táto časť je často (približne tri roky) postihnutá záplavami. Je tu peší most ponad koryto Malého Dunaja. Blízko sú veľké lužné lesy.
Občianska vybavenosť.
Nachádza sa tu základná škola a kultúrny dom, kde prebiehajú rozličné akcie. Nachádza sa tu aj štrkovisko, kde sa chodia miestni ľudia cez leto osviežiť.
Jurová

Jurová () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Kľúčovec

Kľúčovec () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. Je to obec s najvyšším percentuálnym zastúpením maďarskej národnosti. Pri sčítaní v roku 2001 sa k nej prihlásilo 365 obyvateľov, čo predstavuje 98,12% obyvateľov obce.
Dobrohošť (okres Dunajská Streda)

Dobrohošť (, ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie.
Podľa štatistiky vykonanej v roku 2001 sa k maďarskej národnosti prihlásilo 91,37% a k slovenskej 8,63% občanov.
Boheľov

Boheľov () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Občianska vybavenosť.
V obci sa nachádza moderný reformovaný kostol z roku 1995.
Baloň

Baloň () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Okoč

Okoč () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Povoda

Povoda () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Padáň

Padáň () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Pataš

Pataš () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Oľdza

Oľdza () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. 
Dejiny.
Roku 1239 sa spomína obec ako "Olgia", roku 1259 ako "Ouga". V listine z roku 1251 sa spomínajú "Iobagio castri de Ovga", čiže poddaní obce "Ovga" (vyslovovalo sa zrejme podľa miestneho nárečia ako "Óďa"). Podľa J. Stanislava môže ísť o názov odvodený z predpokladaného slovanského slova "Oldza", ale presvedčivé dôkazy neexistujú. Názov mohol byť odvodený aj od osobného mena. Usadlosť vznikla medzi 10. a 12. storočím v hraničnom pásme uhorského štátu. Pred rokom 1851 ju obývalo 297 rímskych katolíkov a 34 židov, všetci sa hlásili k maďarskej národnosti. V tých časoch sa o obci píše, že chotár je málo úrodný, lebo pôda je piesčitá a kamenistá, ale má bohaté pasienky, ktoré sú základom chovu dobytka.
Zemepánom od nepamäti bola rodina Olgyayovcov, neskôr sa hrdila svojou kúriou v Oľdzi vdova po Lajosovi Udvarnokym. Podľa iného prameňa patrí roku 1251 bratislavskému hradu a spomína sa ako "Ouga" alebo "Ougya" a bratislavský podžupan Puer jej časť daroval istému majstrovi Böjtösovi. V 14. storočí je spomínaný v listinách rodiny Olgyayovcov. V listine kráľa Mateja z 29. mája 1488 je spomínaná pod menom "Ogya".
Neskôr boli jej vlastníkmi rodiny Udvarnokyovcov a Bacsákovcov. V prvej polovici 19. storočia mali v chotári obce významné majetky Olgyayovci Karol, Žigmund a Vendelín Bacsák. Zaujímavé sú chotárne názvy "Félnyárasd", "Longordócz" a "Macsola".
Na začiatku 20. storočia obec tvorilo 48 domov s 248 rímsko-katolíckymi obyvateľmi, napospol maďarskej národnosti. Obec nemala kostol, poštu, telegraf ani železničnú stanicu. Tieto služby obyvateľom zabezpečovali susedné obce. Slovenský názov Oľdza bol zavedený v roku 1948.
V súčasnosti sa na rozsiahlom území vo veľkom stavajú rodinné domy, ktoré majú vplyv na nárast počtu obyvateľov (2018: 503 obyvateľov). V obci žije 41,68% maďarskej populácie, ktorá je na ústupe. 
Hospodárstvo.
V katastrálnom území obce sa nachádzajú významné zásoby štrkopieskov nadregionálneho významu na báze riečnych náplavov Dunaja a Malého Dunaja. V oblasti, kde leží obec Oľdza, sú lokalizované aj významné zdroje kvalitnej pitnej vody vo väčšej hĺbke (katastrálne územie obce patrí do Chránenej vodohospodárskej oblasti Žitný ostrov).
Nový Život

Nový Život (historicky , ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Mierovo

Mierovo (, ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Mad

Mad () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Macov

Macov () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Kvetoslavov

Kvetoslavov (historicky , , ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Polohopis.
Najbližšie veľké mesto je hlavné mesto SR Bratislava, vzdialená 15 km, od hraníc s Maďarskom je obec vzdialená 7 km. Najbližšie mesto Šamorín leží vzdialené len 3 km. Kvetoslavov sa nachádza v miernom pásme, v rastlinnom pásme Žitného ostrova. Obec leží v Podunajskej nížine v západnej časti Žitného ostrova. Chotár má rozlohu 738 ha, tvoria ho štrky a piesky s vrstvami dunajských naplavenín, miestami naviate piesky. Pôda je úrodná, černozemná. Nadmorská výška 125 m. n m. mimo záplavového územia Žitného ostrova.
Dejiny.
Na mieste obce je doložené Rímsko-barbarské sídlisko. Obec sa prvýkrát spomína roku 1230. Patrila viacerým majiteľom:
V roku 1715 mala obec 6 daňovníkov. Zaoberali sa poľnohospodárstvom. V rokoch 1938-1945 bola obec pripojená k Maďarsku. V roku 1869 mala obec 182 obyvateľov. V obci bola šľachtiteľská stanica zeleniny a ovocia – Šľachtenie a výroba semien Kvetoslavov. Po oslobodení sa do obce presídlili Slováci z Maďarska. Z národnostného hľadiska je skladba obyvateľstva obce slovensko-maďarská.
Názov.
Vývin názvu obce
Obyvateľstvo.
Počet obyvateľov pri sčítaní v roku 2021 bol 1744.
Národnostné zloženie.
Národnostné zloženie v roku 2011: Slováci 576 (60,7%), Maďari 310 (32,7%), ostatní 63.
Vývoj počtu obyvateľov:
Doprava.
Kvetoslavov leží na jednokoľajnej trati 131 z Bratislavy-Nového Mesta do Komárna. V obci sa nachádza železničná zastávka v 22,438 km a železničná stanica v kilometri 23,921.
Cez kataster obce prechádza rýchlostná cesta R7, ktorej privádzač Šamorín-Sever je na ceste II/503 v smere na Šamorín.
V obci sa nachádza neverejné letisko Kvetoslavov s trávnatým povrchom určené najmä pre športové a rekreačné lietanie.
Ňárad

Ňárad () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Medveďov

Medveďov () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. 
Polohopis.
Obec Medveďov leží na brehu Dunaja, pár kilometrov dole tokom pod najväčším vodným dielom na Slovensku, vodným dielom Gabčíkovo.
Príroda.
V obci je jedno bocianie hniezdo. V 2013 boli štyri, v 2014 a 2015 dve mláďatá.
Michal na Ostrove

Michal na Ostrove (, ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Trstená na Ostrove

Trstená na Ostrove () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. 
Občianska vybavenosť.
V obci je rímskokatolícka kaplnka Sedembolestnej Panny Márie.
Lúč na Ostrove

Lúč na Ostrove () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Polohopis.
Obec leží v Podunajskej nížine, v centrálnej časti Žitného ostrova. Jej chotár je rovinný, odlesnený, tvoria ho mlado-treťohorné štrky a piesky s vrstvami štvrtohorných riečnych usadenín Dunaja. Má lužné pôdy a je tu rašelinisko. Južne od obce sa nachádza zavlažovací kanál Dobrohošť - Kračany.
Symboly obce.
Erb.
Erb obce tvorí neskorogotický strieborný štít, v ktorom na zlatom stolci sedí strieborno-zeleno odetá sv. Anna v červenom plášti, na kolenách so striebornou otvorenou knihou, pravicou vinie k sebe zlato-odetú Pannu Máriu.
Dejiny.
Obec Lúč na Ostrove () vznikla zlúčením obcí Malá Lúč () a Veľká Lúč () v roku 1960.
Blatná na Ostrove

Blatná na Ostrove () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Vojka nad Dunajom

Vojka nad Dunajom () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. Nachádza sa medzi dvomi ramenami Dunaja. 
Dejiny.
Obec je prvýkrát písomne doložená v roku 1186 v podobe názvu "Vayka". Neskôr bolo v rokoch 1254-1255 bolo meno obce zapísané ako "Woyka". Podľa legiend si obec vyslúžila meno i svoje postavenie záchranou prvého uhorského kráľa Štefana, ktorého pohanské meno bolo Vajk. Zastrelil tu jeleňa, ktorý spadol do vody. Pri jeho vyťahovaní spadol do vody aj Vajk, ale zachránili ho dvaja rybári. Za odmenu im daroval zem. Rybári z vďaky nazvali obec Vajkou.
Obyvateľstvo Vojky neustále sužovali povodne, po nich sa v okolí vytvárali nové ostrovy. Značná časť obyvateľov Vojky sa živila rybolovom a výnosným povolaním bolo aj ryžovanie zlata a poľnohospodárstvo. V roku 1828 mala obec 1 101 obyvateľov.
V roku 1940 bola k Vojke pričlenená obec Kyselica, no v roku 1981 bola kvôli stavbe prívodného kanála opätovne oddelená. Súčasnú podobu, i počet obyvateľov ovplyvnila výstavba Vodného diela Gabčíkovo v blízkosti tejto obce.
Od roku 1992 po napustení nového prívodného kanála Dunaja sa Vojka ocitla na ostrove (spolu s Dobrohošťom a Bodíkmi) medzi prívodným kanálom vodného diela a starým korytom Dunaja. Do obce sa dá dostať troma spôsobmi: kompou z Kyselice, cestnou dopravou od Čunova a od Gabčíkova.
Občianska vybavenosť.
V blízkosti obce sa nachádza materiálová jama, ktorá vznikla ťažením štrkopieskov a využíva sa ako prírodné kúpalisko s rozlohu 72 hektárov.
Trhová Hradská

Trhová Hradská (, ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. 
Dejiny.
V rokoch 1960–1990 bolo Horné Mýto zlúčené s Trhovou Hradskou do obce s názvom Trhové Mýto. Po roku 1990 obec Trhové Mýto zanikla a obce sa vrátili k svojim pôvodným názvom.
Veľká Paka

Veľká Paka (, ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Dejiny.
Historické súvislosti a prvé zmienky o tejto relatívne malej obci nie sú jasné. Obec je písomne známa od roku 1222, podľa iných zdrojov od roku 1250. Z historického hľadiska sú zaujímavé aj hrobové nálezy maďarovskej kultúry zo staršej doby bronzovej, ktoré sa tu našli. Obec v dnešnej podobe vznikla zlúčením s obcami Čukárska a Malá Paka v roku 1941. Obec má tri miestne časti: Čukárska Paka, Malá Paka a Veľká Paka.
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie.
Podľa sčítania v roku 2011 v obci žilo 879 osôb. Z toho 478 (55%) slovenskej, 335 (38%) maďarskej a 71 osôb (8%) inej, alebo nezistenej národnosti.
Občianska vybavenosť.
V obci sa nachádza moderný kultúrny dom, penzión a rybník.
Horná Potôň

Horná Potôň () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o Hornej Potôni pochádza z roku 1255 v tvare Superior Potun, neskôr v tvare Felsew Pathon (1435), možno však, že pôvodne nešlo o samostatnú obec, ale o pomenovanie časti potonskej zeme, alebo predchodkyňu neskoršej obce Lőgér Patony, pretože v prameňoch často alternuje s pomenovaním Leuger Pathon (1553) či Lögör Patony (1773). Horná Potôň v dnešnej podobe vznikla v roku 1940, keď k nej bola pričelená obec Benkova Potôň a v roku 1960 Čečínska Potôň. V rokoch 1940 až 1960 patrila k obci Michal na Ostrove.
Osobnosti obce.
Rodáci.
Ľudovít Pollák (* 1909 – † 1981), slovenský a česko-slovenský politik, člen KSČ a poslanec Národného zhromaždenia ČSR
Kyselica (obec)

Kyselica (, ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Orechová Potôň

Orechová Potôň () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. 
Dejiny.
Pod názvom Orechová Potôň je obec známa od roku 1808, keď vznikla spojením pôvodnej Orechovej Potône s Förgeho Potôňou.
Občianska vybavenosť.
Pri obci bol od septembra 2008 do októbra 2009 postavený motoristický okruh s názvom Slovakiaring.
Dunajský Klátov

Dunajský Klátov (, do roku 1948 ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Horné Mýto

Horné Mýto () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. 
Dejiny.
V rokoch 1960–1990 bolo Horné Mýto zlúčené s Trhovou Hradskou do obce s názvom Trhové Mýto. Po roku 1990 obec Trhové Mýto zaniklo a obce sa vrátili k svojim pôvodným názvom.
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
Národná sústava chránených území:
Európska sústava chránených území (Natura 2000):
Chránené stromy:
Čiližská Radvaň

Čiližská Radvaň () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. V roku 2001 bolo z 1 218 obyvateľov 1 162 maďarskej a 47 slovenskej národnosti. 
Polohopis.
Rozprestiera sa na Žitnom ostrove, 
Nachádza sa 22 km juhovýchodne od Dunajskej Stredy 
7 km juhozápadne od Veľkého Medera. 
K obci patrí osada Vrbina 
Na juhu ju ohraničuje s dedinou Klučovec, na juhozápade s dedinou Medveďov, na západe s dedinou Baloň, na severe s dedinou Pataš a na východe s mestom Veľký Meder. 
Jeho východnou hranicou je potok. 
Čiližská Radvaň s rozlohou 21,41 km² sa nachádza v nadmorskej výške 110 - 113 metrov nad morom. 
Cez obec ide cesta 586 spájajúca Veľký Meder(7 km) s (6 km). 
Obec je po vedľajších cestách spojená s obcami Pataš(6 km), Kľučovec (4 km) a Baloň(1,5 km). 
Deiny.
Prvá zmienka o dedine sa nachádza v súpise majetkov Zoborského opátstva z roku 1252.
Obyvateľstvo.
V roku 1910 mala 979 obyvateľov, väčšinou maďarských. 
V roku 1921 malo 958 obyvateľov, z toho 887 (92,6%) Maďarov a 58 (6,1%) Slovákov. 
V roku 2001 bolo z 1218 obyvateľov 1162 (95,4%) Maďarov a 47 (3,9%) Slovákov. Zároveň mala obec 519 rímskokatolíkov, 469 reformovaných a 9 obyvateľov luteránov. 
V roku 2011 mala 1205 obyvateľov, z toho 1128 Maďarov a 65 Slovákov.
Samospráva.
Erzsébet Janík - Starostka
Obecné zastupiteľstvo:
Kostolné Kračany

Kostolné Kračany () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Janíky

Janíky () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Polohopis.
Obec Janíky sa nachádza na južnej časti Slovenska, na severozápadnej časti Žitného ostrova. Jej severnou hranicou je Malý Dunaj. Nachádzajú sa asi 20 km od hlavného mesta Bratislavy. 
Dejiny.
História obce sa datuje do doby bronzovej. Prvé písomné pamiatky pochádzajú z listu kráľa Ladislava IV. z roku 1287. V tejto dobe toto územie patrilo rodine Janokovcov a nazývali ho Januk, Janyk. Zdroje z 14. storočia už spomínajú tri názvy obcí: Horné Janíky, Dolné Janíky a Malé Janíky (dnes Búštelek). V 15-16. storočí územie dnešných Janíkov patrilo mníškam zo Starého Budína. V 17. storočí Dolné a Horné Janíky boli nevoľnícke dediny. V 19. storočí boli vo vlastníctve rodiny Esterháziovcov, neskôr Zičiovcov. V tomto čase obec rátala 400 duší. 97% obyvateľstva malo rímskokatolícku vieru. V 19. storočí Búštelek bol jednou z najmenších obcí Bratislavskej župy (12 domov, 62 obyvateľov). Počas storočí sa stal majetkom rôznych šľachtických rodín (Dóka, Jankó, Szabó). Neskôr ho pripojili k Horným Janíkom. Obyvateľstvo sa živilo poľnohospodárstvom, rybárstvom a poľovníctvom. Na toto poukazuje aj erb dediny, ktorý zobrazuje jeleňa a ďatelinu. V roku 1940 zlúčili tri dediny a doteraz existuje pod názvom Janíky. V súčasnosti sa vďaka priaznivej polohe sťahuje väčšie množstvo rodín za vidieckym životom a pokojom, ktoré dedina ponúka. Plusom Janíkov nie je len priaznivá lokalita, ale aj Malý Dunaj, ktorý sa nachádza asi 1 km od dediny. Brehy rieky ponúkajú veľké množstvo rekreačných príležitostí.
Vydrany

Vydrany (historicky , ) je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Zlaté Klasy

Zlaté Klasy (historicky , , ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Topoľníky

Topoľníky () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Kultúra a zaujímavosti.
Monitorovacia stanica.
V obci sa nachádza monitorovacia stanica kvality ovzdušia, ktorú prevádzkuje SHMÚ v sieti NMSKO, ktorý je zároveň aj v európskej sieti EMEP.
Rohovce

Rohovce (historicky , , ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Polohopis.
Obec leží v Podunajskej nížine, v južnej časti Žitného ostrova.
Dejiny.
Prvá písomná správa o obci je z roku 1250, keď sa spomína ako Zeroa. Dnes používaný slovenský úradný názov dostala obec po roku 1948. Obec pôvodne patrila kráľovským dvorníkom. V stredoveku tu nadobudli majetky rodiny Bazini a Szentgyörgyi. Neskôr patrila obec viacerým šľachtickým rodinám. Časť dnešnej obce, pôvodne pod názvom Nagyszarva, patrila Sárkányovcom, ktorí tu v 15. storočí postavili vodný hrad. Neskôr patrila Ilešházoovcom, ktorí tu mali sídlo svojho panstva. 
Symboly obce.
Symboly obce sú zapísané v Heraldickom registri SR. Erb je zapísaný v tejto podobe: v zelenom štíte na oblej čiernej, striebrom šikmo mrežovanej pažiti zlatý obrátený pluh so striebornými radlicami, sprevádzaný vľavo hore úzkym zlatostriebrone štvrteným zahroteným svätoondrejským krížom. Vlajka obce pozostáva z 5 pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej (3/9), žltej (1/9), bielej (1/9) a zelenej (3/9). Vlajka má pomer strán 2“3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie.
Počet obyvateľov bol v roku 2011 pri sčítaní obyvateľstva 1192 (v roku 2001 bol počet obyvateľov 1037, tj. prírastok 155 obyvateľov medzi rokmi 2001-2011). Podľa národnosti v roku 2011: slovenská 204 obyvateľov (17,11%), maďarská 852 obyvateľov (71,48%), ostatné + nezistené národnosti 135 obyvateľov (cca 10%), pre porovnanie v roku 2001 sa k slovenskej národnosti prihlásilo 120 obyvateľov a k maďarskej národnosti 909 obyvateľov.
Potônske Lúky

Potônske Lúky () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. Vznikla roku 2002 odčlenením od obce Horná Potôň.
Lehnice

Lehnice (, ) sú obec na Slovensku na Žitnom ostrove v okrese Dunajská Streda.
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie.
Národnosť (2011) spolu: 2527 obyv.
Ohrady

Ohrady (historicky , ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Šport.
Pôsobí tu futbalový klub OFK Rapid Ohrady.
Kútniky

Kútniky () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. V obci jsou dve dediny: Blažov a Kútniky.
Polohopis.
Obec leží v Podunajskej nížine v centrálnej časti Žitného ostrova. 
Dejiny.
Kútniky v dnešnej podobe vytvorili v roku 1960, keď k nim pripojili "Blažov" a "Povodu" (Povoda sa odčlenila v roku 1990). Prvá písomná zmienka o obci (Ethe) je z roku 1250. Prvé osídlenie obce sa viaže ku kráľovským dvorníkom. V chotári tejto lokality sa postupne vyvinulo až 7 obcí. Patrili rôznym šľachticom, najmä "Zomorovcom" a "Kondéovcom". Obec Blažov sa po prvý raz spomína vo falošnej listine z roku 1260. v stredoveku tu mali majetky najmä "Pókatelekiovci" a "Kondéovci", v novoveku "Oroszovci" a v osade "Enyed" patriacej k obci od druhej polovice 19. storočia "Fuchsovci". Kútniky boli do roku 1948 známe pod názvom "Hegybenéte".
Kultúra a zaujímavosti.
Zaujímavosti.
Sídlo starostu je v dedine Kútniky, napriek tomu, že nie je najväčšia, ale je na hlavnej komunikácii BA-KN. Kuriozitou je označenie železničnej zastávky. V minulosti, keď železničnú zastávku pomenovali „Kútniky“, časť obce Blažov, presnejšie jednu polovicu ulice, kde sa táto železničná zastávka nachádzala, pričlenili ku Kútnikom, hoci ju od Kútnikov delí pole a asi 500 m.
Bodíky

Bodíky (, , doslova ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Občianska vybavenosť.
V obci je rímskokatolícka kaplnka Božského Srdca Ježišovho a moderný kostol Nepoškvrneného Srdca Panny Márie z roku 1991.
Holice (okres Dunajská Streda)

Holice (do roku 1948 "Gala"; ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Kráľovičove Kračany

Kráľovičove Kračany () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Malé Dvorníky

Malé Dvorníky () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda 
Polohopis.
Obec je vzdialená od Dunajskej Stredy približne 3 km. V minulosti bola zlúčená s obcou Veľké Dvorníky do obce Dvorníky na Ostrove. Má 1 090 obyvateľov. Nachádza sa tu najvyšší bod nad hladinou mora Žitného ostrova. V obci prevažujú občania maďarskej národnosti. 
Dejiny.
Spisy uložené v budapeštianskom archíve dokladajú, že obec bola už v roku 1252 známa ako osadlosť dvoranov slúžiacich na bratislavskom hrade. Od roku 1356 sa obec objavuje ako šľachtická osada už pod svojím dnešným názvom ODOUR (dvor). Hovorí sa, že obec v 6. storočí, v čase nadvlády Avarov, sa nenachádzala na svojom súčasnom mieste, ale pri hlavnej ceste vedúcej cez Dunajskú Stredu. Násyp zeme, ktorý sa tiahol pri hraniciach obce, pozostatok Ringu, existuje až dodnes. Na tejto vyvýšenine sa dnes nachádza obecný cintorín a rímskokatolícky kostol Najsvätejšej Trojice z roku 1953, po ktorej nesie táto vyvýšenina názov „Kápolnadomb“. Archeológovia tu počas vykopávok v roku 1946 našli viacero cenných nálezov z obdobia Keltov a Avarov. Časť z nich je aj v súčasnosti vystavená v Žitnoostrovskom múzeu.
Občianska vybavenosť.
Nachádza sa tu materská a základná škola s vyučovacím jazykom maďarským. 
Šport.
Miestne ženské futbalové družstvo Malodvornícky FK Malé Dvorníky hrá najvyššiu slovenskú futbalovú súťaž.
Čakany

Čakany (, ) sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Čenkovce

Čenkovce () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda. 
Dejiny.
V rokoch 1960-1993 bola začlenená do Zlatých Klasov. V roku 1993 sa odčlenila od Zlatých Klasov.
Hubice

Hubice () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Dejiny.
Obec je doložená z roku 1293 ako Gumba, z roku 1948 ako Hubice; maďarsky Gomba, Nemesgomba. Obec sa spomína z roku 1293. Časť patrila viacerým zemianskym rodinám, časť bola kmeňovým majet­kom Gombayovcov, ktorý tu mali opevnený kaštieľ, v roku 1553 Araňošiovcom, Čorbovcom, Zomorovcom, Molnárovcom, Beelyovcom, v 17. storočí väčšina arci­biskupovi Selepčénimu, do 20. storočia tu mal veľ­kostatok Wiener-Welten. V roku 1553 mala obec 7 port, v roku 1828 mala 28 domov a 197 obyvateľov. V roku 1666 tu arcibiskup zriadil manufaktúru na výrobu súkna (ktorá po jeho smrti zanikla), dal vybudovať rybníky a zaviedol rozsiahly chov oviec. Wiener v 19. storočí postavil žrebčín a zaviedol chov koní. V rokoch 1938-1945 bola pripojená k Ma­ďarsku.
Veľké Dvorníky

Veľké Dvorníky () sú obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Občianska vybavenosť.
V obci je rímskokatolícky kostol Mena Panny Márie z roku 1954.
Dolný Bar

Dolný Bar () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Horný Bar

Horný Bar () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Bellova Ves

Bellova Ves () je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Polohopis.
Obec sa nachádza na území Podunajskej nížiny. V blízkosti obce sa nachádza lovný rybník s názvom Štrkovisko Viten a približne vzdialený Malý Dunaj. Teplota počas roka tu dosahuje najvyššie priemerné teploty a aj vďaka kvalitnej pôde je vhodná na pestovanie čohokoľvek – od hrozna až po zemiaky. Úhrn zrážok je jeden z najnižších na západnom Slovensku.
Dejiny.
Obec vznikla na začiatku 20. storočia spojením viacerých statkov moravských prisťahovalcov. Neskôr bola Bellova Ves pripojená k obci Blahová, aby sa neskôr znova osamostatnila. Na rozdiel od okolitých obcí s vysokým počtom obyvateľov maďarskej národnosti majú Bellova Ves a Blahová menšie zastúpenie tejto národnosti, a to najmä z radu starších obyvateľov. K novembru 2015 bolo prihlásených k trvalému pobytu 272 obyvateľov, reálne číslo je vyššie vďaka obyvateľom, ktorý majú trvalý pobyt v blízkej Bratislave pričom bývajú v obci. Prisťahovalectvo v obci v posledných 5 rokoch zažíva rozmach, keď sa sťahujú najmä mladé rodiny z Bratislavy, kupujú víkendové chaty alebo novostavby. 
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie.
Sčítanie ľudí 2011: 229 obyvateľov.
Z toho 122 (53%) slovenskej, 56 (24%) maďarskej a 51 (22%) inej a nezistenej národnosti
Infraštruktúra.
Vzhľadom na počet obyvateľov nie je infraštruktúra v obci rozvinutá. Obec nemá plynovú prípojku a ani kanalizáciu. Vodovod bol vybudovaný z fondov EÚ a po napojení na artézsku studňu je spustený. Lokalita Žitného ostrova sa vyznačuje veľmi kvalitnou vodou čo mnohí využívajú odnepamäti na vŕtanie vlastných studní. Vykurovanie domov je drevom, uhlím alebo elektrickou energiou. V obci je tradične dedinská krčma a potraviny. Najbližšia škola je v vzdialených Lehniciach, kde premáva pravidelný autobusový spoj. Autobusové spojenie je na slabej úrovni a cez víkend autobusy nepremávajú, preto bez auta sa tu nezaobídete. Aj napriek tomu je táto obec neuveriteľne tichá, zelená (veľa stromov) a cez týždeň tu nestretnete okrem poštára a starostky takmer nikoho, preto je vyhľadávaná ľuďmi, ktorí chcú najmä oddych od rušného hlavného mesta. Po vybudovaní R7 sa očakáva, že atraktivita obce sa zvýši a aj zlepší rýchlosť cesty autom do centra Bratislavy, ktorý je teraz počas ranných zápch na úrovni 45 minút.
Veľké Blahovo

Veľké Blahovo (, do roku 1948 "Veľký Aboň") je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
História.
Územie dnešnej obce bolo po stáročia močaristým, rákosovým územím. Obec vznikla na pozemku, ktorý kráľ Štefan III. daroval osadníkom z Česka. V roku 1162 sa prvýkrát spomína vo forme "„terra Oboni“". Neskôr sa v písomných prameňoch spomína ako "Fulobon, Csukár-Nagy Abony, Felabony, Nemesabony, Csallóköz-Abony" . Jej meno pochádza zo staromaďarského osobného mena Aba. Lakói boli hradní poddaní Bratislavského hradu, ktorým kráľ Ondrej II. udelil výsady, ktoré v roku 1236 potvrdil aj Belo IV. V roku 1298 kráľ Ondrej III. daroval Veľké Blahovo majstrovi Petrovi, synovi Ondreja Olgyaya za zásluhy v bojoch pri Rýne. V roku 1299 kráľ povýšil do šľachtického stavu aj hradných nevoľníkov z Veľkého Blahova.
V roku 1356 kráľ Ľudovít I.potvrdil, že šľachtici z Veľkého Blahova sú povinní ísť do vojny v prípade nepriateľského útoku. V roku 1425 bolo Veľké Blahovo rozdelené na 8 rovnakých častí. Veľké Blahovo počas svojej histórie vlastnilo viacero šľachtických rodov. Medzi spoločných vlastníkov obce patrili rody Csiba, Mórocz, Csomor, Rácz, Gazdagh, Rényi, Varga, Fehér a Nagy. Kaštieľ Ordódyovcov postavili v rokoch 1760 až 1765.
Podľa dr. Evy Straubovej ""Nádvár, ktorý bol na hranici obce, bol zničený v dôsledku tureckých bojov. (Nagy) Abony bola kedysi šľachtickou obcou, pripojila sa k végvárskemu systému a zohrávala dôležitú vojenskú úlohu tým, že zabezpečovala nepretržitú obrannú pripravenosť“."
Sap

Sap (, v rokoch 19481990 "Palkovičovo") je obec na Slovensku v okrese Dunajská Streda.
Polohopis.
Obec je vzdialená od Dunajskej Stredy asi 25 km. Obyvatelia sú prevažne maďarskej národnosti. Je vybudovaná cyklistická dráha cez Gabčíkovo až do Bratislavy. V rokoch 1948 až 1990 sa obec volala Palkovičovo.
Občianska vybavenosť.
V obci je okrem reformovaného kostola aj moderná rímskokatolícka kaplnka sv. Terézie z Ávily.
Bardoňovo

Bardoňovo je obec na Slovensku v okrese Nové Zámky. 
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1269 pod názvom Barakcha, neskôr Brakcha (1298), Baracha (1327), Nogbrakcha (1394), Barachko (1395), Baracžka (1773), Baracska (1920), Bardoňovo (1948).
Maďarský názov bol Barsbaracska. Lokalita obce bola osídlená už dávno pred týmto obdobím, a to na sklonku mladšej doby kamennej, ktorá tu zanechala svoje stopy. Na území obce je archeologicky doložené sídlo čačanskej a velatickej kultúry z mladšej doby bronzovej a rímsko – barbarské sídlo.
V roku 1291 získali silnejší, poprípade vážnejší obyvatelia majetok a osídlenci ich nazvali zemepánmi. Obec patrila zemanom z Baračky, z Berše, Klačian, Šimonovian. 
V roku 1395 zemepán Barakchai Ján daroval svoju časť Malú Barakchu opátstvu kláštora v Hronskom Beňadiku, ktoré sa stalo podielnikom v chotári obce.
V roku 1601 mala majer a 44 domov, v roku 1715 mala vinice a 23 daňovníkov, v roku 1828 mala 84 domov a 591 obyvateľov. Obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom a vinohradníctvom. Za I. ČSR boli v obci veľkostatky Kelcsényiho a Hoffera. V rokoch 1938–1945 bola obec pripojená k Maďarsku.
Obyvateľstvo.
Pri sčítaní v roku 2021 mala obec 682 obyvateľov. Z toho národnosť slovenská 458 obyvateľov (67,2%), maďarská 200 (29,3%), česká 3 (0,4%) a nezistená 21 (3,1%)
Pri sčítaní v roku 2011 mala obec 786 obyvateľov. Z toho národnosť slovenská 454 obyvateľov (57,8%), národnosť maďarská 233 (29,6%) a česká 5 obyvateľov, ostatní 94.
Brestovec (okres Myjava)

Brestovec je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Chvojnica (okres Myjava)

Chvojnica je obec na Slovensku v okrese Myjava. V roku 2011 tu žilo 373 obyvateľov. Obec oficiálne vznikla roku 1957 zlúčením viacerých častí kopaníc patriacich k Vrbovciam, Sobotišti a Častkovu.
Jablonka (okres Myjava)

Jablonka je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Hrašné

Hrašné je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Polohopis.
Leží v severovýchodnej časti Myjavskej pahorkatiny 5 km od Starej Turej. Nadmorská výška obce je 340 m. Obec Hrašné nepredstavuje jeden monolitný celok sústavne zastavenej plochy (obec). Osídlenie je kopaničiarskeho charakteru. Jednotlivé kopanice, osady a samoty sú roztrúsené po celom obvode chotára.
Dejiny.
Obec Hrašné vznikla 20. marca 1955 odčlenením od obce Kostolné. Pôvodný názov ešte súčasti Kostolného bol Hrašný vrch. Spolu tak nad Kostolným bolo päť kopaníc nazvaných vrch (Černochov vrch, Hodulov vrch, Hrašný vrch, Polákov vrch a Babulicov vrch). V deň svojho vzniku mala obec 986 obyvateľov. Celá obec mala 13 lokálnych osídlení pomenovaných poväčšine podľa obyvateľov, ktorých mená sa často vyskytovali s názvami: Hodulov vrch, Polákov vrch, Žadovec, U Rumankov, U Taranov, U Václavkov, Bánov, U Biesov, U Zábojníkov, U Vravišov, U Štefíkov, U Tomišov, U Malkov. Niektoré názvy z dôvodu zániku osídlenia zanikli, iné sa zachovali dodnes. Pretekajú tu potoky Rudník a Kostolník. Nosí sa tu variant západoslovenského typu ľudového odevu tzv. myjavský.
Krajné

Krajné je obec na Severozápadnom Slovensku v okrese Myjava, v Trenčianskom kraji. Osada Dobrá Mer, ktorá patrí k obci, bola v marci 1945 čiastočne vypálená nemeckými vojakmi za pomoc partizánom. Zhorelo 5 budov.
Polohopis.
Skladá sa z 39 kopaníc. V jej blízkosti sa nachádza vodná nádrž Matejovec. Tečie cez ňu potok Korytárka a Jablonka. Leží v Juhovýchodnom cípe Myjavskej pahorkatiny.
Kultúra a zaujímavosti.
Tylová paličkovaná čipka.
V 80. rokoch 19. storočia sa v obci Krajné, asi na vtedajšej kopanici Podkylava, usadili dve sestry - čipkárky z východočeského mesta Vamberk. Čipky plietli na zárobok. Od nich sa to postupne naučili ženy z iných obcí. Prvá publikovaná zmienka o pletení tylových čipiek v tejto oblasti je z roku 1911. Obdobím najväčšieho rozšírenia pletenia tylovej čipky boli roky 1940–1950. Čipkárky plietli čipky pre svoju potrebu, najmä do svadobnej výbavy, alebo na predaj. Dievčatá sa vtedy učili pliesť čipky vo veku 14-15 rokov od vydatých žien.
Kostolné

Kostolné je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Polohopis.
Obec Kostolné leží vo východnej časti Myjavskej pahorkatiny v dolinke potoka Kostolník medzi Malými Karpatami a Bielymi Karpatami. Pahorkatinný povrch chotára tvoria mladšie treťohorné zlepence a pieskovce a staršie treťohorné pieskovce a ílovce. Celková plocha chotára zaberá 1011 ha. Stred obce sa nachádza v nadmorskej výške V roku 1970 mal 598 obyvateľov plus obyvatelia žijúci na kopaniciach. Prevládajú hnedé lesné pôdy.
Dejiny.
V lokalite obce Kostolné bolo odkryté žiarové pohrebisko lužickej kultúry z mladšej doby bronzovej. Prvá písomná zmienka o tejto obci pochádza z roku 1392, kedy kráľ Žigmund daroval Čachtické panstvo spolu s 20 dedinami, medzi nimi i Kostolné (Koztolna), Ctiborovi zo Ctiboríc. Obyvateľstvo sa delilo na 3 skupiny: sedliaci, želiari a podželiari. V poľnohospodárskej výrobe bolo v Kostolnom rozšírené pestovanie prosa, konope, chmeľu a šafranu, chov hovädzieho dobytka a oviec. Dôležitú úlohu zohrávalo tkáčstvo. V dedine sa nachádzali 2 mlyny. V strede obce bol v roku 1785 dostavaný evanjelický kostol, jediný kostol v obci, odtiaľ pochádza i názov obce. 
V období národného obrodenia tu pôsobil významný evanjelický farár Ján Trokan, ktorý sa priatelil so štúrovcami, o čom svedčí i Štúrova skala umiestnená na skalnatom brale v chotári obce a vo veľkej miere prispieval do časopisov novín a almanachov. Pôsobili tu i nositelia kultúry a vzdelanosti, napr.: Ján Sidor, Šimon Medvecký, Jozef Záhon a.i. Počas I. svetovej vojny tu zahynulo 35 ľudí, ktorým bol na počesť postavený v strede obce pamätník. V roku 1950 bolo založené JRD v Kostolnom a v roku 1957 JRD v osade Babulicov Vrch ("Babulicéch vrch"). Neskôr nasledovalo obdobie úpadku družstiev. V súčasnosti sa potočná radová zástavba vyvíja na hromadnú, chalupy sa postupne rekonštruujú chalupármi z väčších miest, hlavne z Bratislavy.
Stará Myjava (obec)

Stará Myjava je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Polohopis.
Obec leží na severe Myjavskej pahorkatiny pri úpätí Bielych Karpát v masíve Javorina. 
Dejiny.
Stará Myjava sa vyvíjala ako kopaničiarska obec. Osamostatnila sa v roku 1955. Obyvateľstvo sa zaoberalo hlavne tkaním plátna a vriec a poľnohospodárstvom. Od roku 1960 časť jej obyvateľov pracovala v JRD a väčšina dochádzala za pracou do myjavských podnikov.
Podkylava

Podkylava je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Polohopis.
Obec leží na juhovýchode Myjavskej pahorkatiny, v podhorí Malých Karpát, na nive Podkylavského potoka. 
Dejiny.
Podkylanské kopanice sa spomínajú v roku 1709. Patrili panstvu v Čachticiach (panstvu hrad v roku 1708 vyhorel). V roku 1866 tu mali menší majer aj "Zayovci" (panstvo z Bučan). Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom a chovom dobytka. Toto ich tradičné remeslo pretrvalo i počas 1. ČSR. Ženy sa venovali náročnému paličkovaniu vzácnych čipiek ešte v polovici 20. storočia.
Polianka

Polianka je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Polohopis.
Kopaničiarska obec Polianka leží uprostred Myjavskej pahorkatiny. 
Dejiny.
Obec vznikla v roku 1955 odčlenením kopaníc od Myjavy. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, stolárčinou, ženy výšivkárstvom. Počas SNP pôsobili v okolí obce partizánske skupiny. Obec bola začiatkom apríla 1945 čiastočne vypálená počas oslobodzovacích bojov. Zhorelo 12 domov a 22 hospodárskych budov.
V roku 1956 založili JRD. Za socializmu časť obyvateľstva pracovala v priemyselných podnikoch na Myjave a v Brezovej pod Bradlom.
Poriadie

Poriadie je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Polohopis.
Obec leží na severe Myjavskej pahorkatiny pri úpätí Bielych Karpát v masíve Veľká Javorina. 
Dejiny.
Poriadie vzniklo v roku 1955 odlúčením niekoľkých kopaníc od Myjavy. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, ešte začiatkom 20. storočia aj výrobou dreveného riadu, náradia a kolovratov. Počas SNP pôsobili v okolí obce partizánske skupiny. V roku 1958 založili JRD. Za socializmu časť obyvateľstva pracovala v priemyselných podnikoch na Myjave, v Starej Turej a inde.
Vrbovce

Vrbovce je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Košariská (obec)

Košariská sú kopaničiarska obec na Slovensku v okrese Myjava. Dedina leží na rozhraní Malých Karpát a Myjavskej pahorkatiny pri štátnej ceste z Brezovej pod Bradlom do Piešťan.
Dejiny.
Najstarším dôkazom ľudského osídlenia na území obce sú nálezy kamennej škrabky a úlomkov pazúrika z kamennej doby.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1786.
Bukovec

Bukovec môže byť:
Bukovec (okres Myjava)

Bukovec je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Haniska

Haniska môže byť:
Abranovce

Abranovce () sú obec na Slovensku v okrese Prešov, v Prešovskom kraji.
Poloha.
Abranovce ležia na západných svahoch Slanských vrchov v severnej časti Košickej kotliny.
Dejiny.
Existencia obce bola prvýkrát písomne doložená v roku 1320 pod menom Abram. Neskôr sa jej názov menil: Kysabran, Naghabran, v roku 1786 Abrahamowcze a 1808 Abranowcze. Obyvatelia sa zaoberali lesníctvom a poľnohospodárstvom.
Šport a turistika.
Turistom je obec známa žltou turistickou značkou, ktorá značkuje turistickú trasu na hrad Bodoň. Celá trasa z obce Abranovce až do Temného lesa pri Zlatej Bani trvá 2 hodiny a 15 minút. Smer pochodu: obec Abranovce (nadmorská výška 492 metrov), Raslavkameň (nadmorská výška 600 metrov), Bodoň (nadmorská výška 855 metrov), Temný les (Zlatá Baňa ) (nadmorská výška 666 metrov). Úsek z Abranoviec po hrad Bodoň je možné zvládnuť za 1 hodinu a 10 minút.
V obci existuje stolnotenisový klub.
Školstvo.
V Abranovciach je malotriedna základná a materská škola. V školskom roku 2007/2008, 2008/2009 dosiahla v rámci Slovenska v súťaži Supertrieda 1. a 2. miesto.
V roku 2009 žiaci prihlásili svojho učiteľa Juraja Platka do prestížnej súťaže učiteľov Zlatý Amos, kde získal od novinárov cenu Amos press.
Šarišské Bohdanovce

Šarišské Bohdanovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov. Šarišské Bohdanovce ležia v Košickej kotline, v dolnej časti údolia východného prítoku Torysy.
V obci sa nachádza filiálny rímskokatolícky kostol sv. Joachima a Anny.
Štefanovce (okres Prešov)

Štefanovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov. Leží v západnej časti okresu, v Šarišskej vrchovine. Sídlisko založil šoltýs s roľníckymi usadlíkmi okolo roku 1320. Patrila k panstvu Svinia. Rím.-kat. kostol zo 14. storočia bol v 18. a 19. storočí stavebne upravený.
Teriakovce

Teriakovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci Teriakovce sa datuje približne do 14. storočia. Presné historické udalosti
o vzniku obce neboli v obecnej kronike zachované z dôvodu jej straty počas druhej svetovej vojny. V súčasnosti sa obec snaží o získanie archívnych informácií a o obnovu obecnej kroniky.
Asi pred 150-timi rokmi bola obec rozsiahla. Väčšina chotára patrila zemepánovi Péchymu, ktorý tu síce nebýval, ale mal tu liehovary a patril mu aj vodný mlyn.
V strede dediny, pri ceste, stojí malý kostolík, ktorý dal vybudovať zemepán. Patrónom je svätý Michal. Obyvatelia obce sa s obetavosťou ujali renovácie svojho kostola. V roku 1924 sa miestny veriaci podujali a zorganizovali, že obnovia vežu a strechu, čo sa im úplne podarilo. Pomoc poskytol statkár A. Ardo z Ľubotíc, keďže sa stal majiteľom lesného majetku rozkladajúceho sa v chotári obce, a tak daroval drevo na obnovenie kostola. Teraz je už úplne renovovaný.
Asi 150 metrov od kostola je situovaný cintorín.
V archívoch Pamiatkového úradu Slovenskej Republiky je rímskokatolícky kostol sv. Michala zapísaný ako nehnuteľný pamiatkový objekt v signatúre V - 4473.
Obec Teriakovce ako celok je zapísaná v signatúre Z - 1570.
Rímskokatolícky kostol sv. Michala.
Postavený bol na malom panstve zemanov Teriakovcov, vyčleneného z panstva predkov rodiny Sóos a usídlených v tejto dedine koncom 13. resp. začiatkom 14. storočia. Kostol je reprezentantom najstaršej skupiny murovanej architektúry regiónu. Vznikol v prvej polovici 14. storočia ako malý, pozdĺžny sakrálny objekt bez veže a sakristie a v tejto hmote sa de facto zachoval dodnes. S výnimkou prístavby sakristie, jeho citlivej barokovej úpravy, ktorá sa nedotkla prístavby, dispozície a výrazu tradičného kostola (veža, zaklenutie lode, úprava zastrešenia, výzdoba, západný portál), a severnej prístavby zo 60-tych rokov 20. storočia kostol ostal autenticky zachovalý dodnes. Stojí na území pôvodného cintorína vymedzeného obvodovým múrom zaniknutého v 18. storočí. Pôvodný obvodový múr cintorína sa úpravou obecnej cesty a okolitej parcelácie zmenil na extrémne vysoký oporný múr, hlavne z juhu a východu ohraničujúci malý a priestorovo obmedzený areál kostola. Kostol je pohľadovou dominantou obce hlavne z obecnej cesty zo západu a z východu.
Geografia.
Obec Teriakovce leží medzi dvoma potokmi, ktoré sú tzv. hranicou medzi miestnou časťou Prešova - Šalgovíkom a obcou Ruská Nová Ves. Na juhozápadnej strane obec Teriakovce susedí s mestskou časťou Solivar. Zo severovýchodu susedí s obcou Vyšná Šebastová.
Obec leží od krajského mesta Prešov na východ. Vzdušná čiara je asi 4 až , po ceste . Obec sa začína na konci vicinálnej cesty (odbočka) Solivar – Ruská Nová Ves – Teriakovce. Obec je na miernom svahu medzi dvoma malými potokmi, čo tečú na východ a na západ.
Obec leží v priemernej nadmorskej výške (rozsah 400 – ). V katastrálnom území prevládajú hnedé lesné pôdy, severnú časť tvoria súvislé lesné porasty, ktoré naznačujú začiatok Slanských vrchov. Územie odvodňujú potoky Šalgovický a Čerešňovský.
Seniakovce

Seniakovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov. 
Polohopis.
Obec leží vo výške 
Politika.
Obyvateľstvo.
Obec má v súčasnosti 166 obyvateľov.
Radatice

Radatice sú obec na Slovensku v okrese Prešov. Vznikla zlúčením bývalých obcí Meretice a Radačov. V oboch týchto bývalých obciach stoja stredoveké kostoly z obdobia okolo roku 1300. Tri km od obce je minerálny prameň. 
Polohopis.
Obec sa nachádza v údolí riečky Svinka v juhovýchodnej časti Šarišskej vrchoviny. Z okolitých hôr tečú do obce potoky Kujava a Žarinec, ústiace do Svinky. 
Prístup do obce zabezpečuje cesta III/3460, vedúca údolím Svinky z Obišoviec do Bzenova, kde končí zaústením do cesty II/546. Prešov je vzdialený severovýchodným smerom, Košice južne a Margecany západne.
Vodné toky.
Cez obec Radatice preteká rieka Svinka, ktorá tu priberá potoky Kujava a Žarinec.
Dejiny.
Radatice vznikli v roku 1964 spojením obcí Meretice a Radačov. Meretice sú spomínané už v roku 1332, ešte o niečo starší je tunajší kostol, pochádzajúci z 12. storočia. Obec patrila šľachticom z Drienova a v roku 1427 tu bolo 25 poddanských domácností. V roku 1600 mala obec 8 poddanských domov, mlyn, evanjelický kostol a faru, pri sčítaní ľudu v roku 1828 tu stálo 43 domov a tie obývalo 334 obyvateľov. Podobný počet - 323 obyvateľov, tu žilo aj v roku 1961. 323 obyvateľov. Rím. kat. kostol z konca 13. storočia bol v 18. storočí prestavaný. 
Radačov sa spomína už v roku 1261 a už v to čase bol majetkom miestnych zemanov, neskôr ich príbuzným, no začas aj mestu Košice. V roku 1427 tu bolo 25 poddanských domácností, v roku 1600 40 poddanských domov, mlyn, kostol, fara aj škola. V roku 1828 mal Radačov 470 obyvateľov, žijúcich v 62 domoch, v roku 1961 bol počet obyvateľov 595. 
Zlúčená obec Radatice mala v roku 1970 dovedna 981 obyvateľov, ich väčší nárast zastavila stavebná uzávera z roku 1980. Plánovaná vodná nádrž pri Obišovciach pozastavila výstavbu rodinných domov i celkový rozvoj postihnutých obcí. Uzávera bola v roku 1994 pozmenená, čím sa zmiernili jej negatívne vplyvy na región a umožnila výstavba rodinných domov. 
V noci 28. decembra 1944 bolo v blízkosti obce zasiahnuté britské lietadlo Handely Page Halifax Mk. V, ktoré sa následne zrútilo na Hájnikovej lúke. Pamiatke ôsmich obetí je venovaný pomník v parčíku pred budovou Obecného úradu, 8. mája sa pri kaštieli každoročne koná malý spomienkový pietny akt. Na mieste pádu lietadla bol v roku 2002 vztýčený kríž.
Kultúra a zaujímavosti.
Pred obecným úradom sa nachádza pamätník poľským letcom Royal Air Force, ktorí zahynuli pri havárii štvormotorového bombardéra Handley Page Halifax 28. decembra 1944 v lokalite Hájnikova lúka neďaleko obce.
Rokycany (okres Prešov)

Rokycany je obec na východnom Slovensku, nachádza sa v okrese Prešov
Podhorany (okres Prešov)

Podhorany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Obec leží na juhozápadných svahoch Nízkych Beskýd. Povrch odlesneného chotára je mierne zvlnený až mierne členitý. Nadmorská výška je v strede obce 350 m, v chotári 300–640 m. Najvyšší vrch nad obcou sa volá Haľagoš a má 642 m. Obec zo severu lemujú väčšinou zmiešané lesy.
Obec je vzdialená 13 km od krajského mesta Prešov. Cez obec prechádza cesta 3. triedy č. 3456. Z východu susedí s obcou Chmeľovec. Ďalšie obce sú vzdialené niekoľko kilometrov. Smerom na západ sa dá prejsť po staršej neudržiavanej ceste do obce Tulčík a južným smerom z obce sa dá cestou III./3456 prejsť do obce Kapušany.
Dejiny.
Vznik obce.
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1283. V spomínanej listine išlo o darovací dekrét uhorského kráľa Ladislava IV. zemanom, ktorí boli bývalí hájnici kráľovských lesov. Obec existovala už v 12. storočí, kedy ju založili hraničiari. Začiatkom 14. storočia patrila obec panstvu Šebeš.
Od roku 1828 bola obec rozdelená na 2 obce Nižný a Vyšný Ažgut (Podhorany) až do začiatku 20. storočia.
Názov.
Vývin názvu obce
1808 – 1902 – rozdelená na obce Nižný Hažgut a Vyšný Hažgut.
Obyvateľstvo.
Náboženstvo a vierovyznanie.
Rímskokatolícka cirkev.
Obec je samostatnou farnosťou s farským kostolom svätého Alojza Gonzágu a s filiálkami Chmeľov a Šarišská Trstená, pričom zároveň patria do "Košickej arcidiecézy" a dekanátu "Prešov - východ".
Gréckokatolícka cirkev.
Jurisdikčné patrí pod "Farnosť Fulianka".
Politika.
Obecná samospráva.
Obecné zastupiteľstvo obce Chmeľovec je orgánom samosprávy obce a zastupiteľským zborom obyvateľov obce. Má 5 poslancov, ktorí sú volení priamo v komunálnych voľbách na obdobie štyroch rokov.
Starosta obce je výkonným a štatutárnym orgánom obce. Je volený priamo na 4-ročné volebné obdobie. Vedie zasadnutia obecného zastupiteľstva a podpisuje ich uznesenia. Má jedného zástupcu starostu obce.
Petrovany

Petrovany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Obec Petrovany leží južne od Prešova. So svojou výhodnou polohou a počtom obyvateľov patrí medzi veľké obce východoslovenského regiónu. V obci sídli niekoľko podnikateľských subjektov.
Ovčie

Ovčie je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Žije tam okolo 700 obyvateľov.
Dejiny.
Obec Ovčie sa spomína v jednej z listín už v roku 1318. V roku 1320 si štyria synovia zemana Beňadika rozdelili zdedené majetky, pričom Ovčie pripadlo Dominikovi. V spojitosti s deľbou vznikla ďalšia správa o tejto dedine. Z obsahu oboch vyplýva, že Ovčie jestvovalo už pred rokom 1318. V listine z roku 1320 sa vyskytuje pod latinským názvom Wytex Noua v zmysle Nový Víťaz, z čoho je zrejmé, že Ovčie bolo mladou dedinou, mladšou ako Víťaz a vzniklo na majetku Víťaza. V písomnostiach z 15. - 16. storočia vyskytuje sa pravidelne pod maďarským názvom Kysvitez v zmysle Malý Víťaz.
Už v 16. storočí sa do písomností náhodne dostal slovenský názov Ovčie, ktorý je obsahovo úplne iný ako latinský, resp. maďarský názov a pôvodne ako chotárny názov sa vzťahoval k miestu, na ktorom vzniklo sídlisko. Oné miesto pomenovali obyvatelia Víťaza a zemania vytvorili maďarský názov. Chotárny, resp. miestny názov Ovčie svedčí, že obyvatelia Víťaza tam pásli ovce pred 14. storočím
V stredoveku obec patrila Szinyeyovcom, neskôr Hedryovcom, Bertóthyovcom a v 19. stor. Tahyovcom.
Ovčie v 14. - 16. storočí postupne patrilo zemanom zo Širokého, Bertotoviec a Fričoviec. V roku 1600 obec mala 15 obývaných domov. Počas prvého sčítania ľudu, roku 1787 mala obec 31 domov a 178 obyvateľov, v roku 1828 - 34 domov a 281 obyvateľov. V roku 1910 v nej žilo 276 ľudí. V súčasnosti je počet obyvateľov v obci 670.
Obyvatelia sa v minulosti zaoberali tradičným poľnohospodárstvom, chovom dobytka, lesnými prácami a domácim remeslom (výroba metiel).
Do roku 1918 obec administratívne patrila do Šarišskej stolice. Obec Ovčie leží na južnom okraji Šarišskej vrchoviny, na styku s Čiernou horou v nadmorskej výške okolo 480 m.
Ondrašovce

Ondrašovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.