Jarabica poľná

Jarabica poľná ("Perdix perdix") je drobná, pôvodne stepná, dnes poľná kura, vták z čeľade bažantovité ("Phasianidae"). Obýva západnú a centrálnu Palearktídu. Po úspešnej introdukcii žije od začiatku 20. storočia v severnej časti USA a v Kanade. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov jarabica poľná patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je klesajúci na celom území jej prirodzeného rozšírenia, európska populácia prudko klesá rýchlosťou viac ako 25% za obdobie troch generácií (11.5 roka), ako bolo zistené v rokoch 19802013.
Opis.
Jarabica poľná meria 29 - s rozpätím krídel 45 - a váži 300 – 480 g. Obe pohlavia majú podobné sfarbenie.
Samec má jasnejšie farby ako samica a na jar má za okom viditeľné kožné záhyby. Chrbát hrdzavohnedý, na spodnej časti tela má zreteľnú čiernu škvrnu. Samica má tmavú škvrnu na brušnej časti, malú chrbtovú stranu bez hrdzavých farieb a na hlave má svetlý pás nad okom.
Jarabice lietajú nízkym letom s prudkým trepotaním krídlami, ktorý prerušujú úsekmi kĺzavého letu. Dobrým poznávacím znakom sú tehlovo červené kormidlové perá na bočných stranách chvosta a rovnako zafarbené vzory na hlave.
Hlas.
Samec sa ozýva vŕzgavým "čí-rí", "čerrek, kerrek" alebo "kirr-rek, kierr-ik", najmä večer (hlas je možné počuť v krátkom filme v galérii nižšie). Pri vyplašení vzlietnu s hlasno trepotavým zvukom krídel a ozývajú sa "pitt,pitt .. pik .. pitt .. prrr, pik ..".
Výskyt a stav na Slovensku.
Na Slovensku patrí medzi stále vtáky, počas celého roka nepreletuje ďalej než do vzdialenosti 2 km. Jarabica poľná je typická pre kultúrnu krajinu. Po roku 1988 sa stala vzácnou, jej početnosť oproti roku 1973 klesla o 96,4 %. V ďalších rokoch sa jej stavy začali zvyšovať, najmä na západnom Slovensku, okrem zmeny intenzity poľnohospodárstva a klimatických podmienok, k tomu prispievalo aj intentívne vypúšťanie do prírody. V rokoch 1993 - 1995 bolo ročne vypustených 4000 až 6000 jedincov. Na Východoslovenskej nížine je veľmi zriedkavá.
Hniezdenie bolo dokázané alebo pravdepodobné na 80,2 % mapovacích kvadrátov, zimovanie na 69,50 % mapovacích kvadrátov. Vyskytuje sa od nížiny do , pozorovania existujú aj z vyšších nadmorských výšok, napríklad 5. júna 2001 boli pozorované dva jedince v Chránenom vtáčom území Volovské vrchy na vrcholovej lúke Kojšovskej holi 
Odhadovaný počet hniezdiacich párov je 3 000 - 8 000, zimujúcich jedincov 7 000 - 17 000. Veľkosť populácie má "výrazný pokles", viac ako o 50%. Veľkosť územia, na ktorom sa vyskytuje, vykazuje "mierny pokles" od 20% - 50%. Ekosozologický status v roku 1995 "V" - zraniteľný. V roku 1998 "LR:nt", "LR" - menej ohrozený druh, "nt" - takmer ohrozený taxón. V roku 2014 "EN:A2ac" - silne ohrozený druh. Európsky ochranársky status "SPEC3" - druhy, ktorých globálne populácie nie sú koncentrované v Európe, ale majú tam nevhodný ochranársky status. Stupeň ohrozenia "V" - zraniteľný druh.
Biotop.
Jarabica poľná žije v rozmanitých suchších kultúrnych lokalitách s medzami, remízkami a na pláňach s porastom vyšších krov. Obľubujú porasty ďatelín a lucerny.
Hniezdenie.
Koncom zimy, za mierneho počasia už vo februári, sa kŕdliky rozpadajú do párov. Tok prebieha v mesiacoch marec a apríl. Samica hniezdi na zemi vystlanej steblami, kde znesie až 22 svetložltých až hnedastých vajec. Sedí na nich len samica 23 – 25 dní, samec nesedí na znášek, zohrieva však kuriatka po vyliahnutí. O vyliahnuté jarabíčence sa starajú oba rodičia a zostávajú spolu až do jesene, kedy sa spájajú s inými. 
Potrava.
Jarabica poľná sa živí celoročne zelenou rastlinnou potravou, v lete a na jeseň rôznymi semenami, v zime a na jar najmä zelenými časťami rastlín, v letnom období aj hmyzom (rovnokrídlovce, dvojkrídlovce, blanokrídlovce, chrobáky a iné), ktorý je hlavnou zložkou potravy mláďat.
Ochrana.
Jarabica poľná je zákonom chránená, spoločenská hodnota je 663,87 € (Vyhláška MŽP č. 579/2008 Z.z.). Nie je cieľovým druhom žiadneho chráneného vtáčieho územia na Slovensku.