Kyjov (vrch vo Vihorlatských vrchoch)

Kyjov () je vrch vo Vihorlatských vrchoch, krajinnom celku Vihorlatsko-gutinskej oblasti. Leží vo vojenskom obvode Valaškovce, nad obcou Porúbka, približne juhovýchodne od Humenného. 
Poloha.
Nachádza sa v juhozápadnej časti Vihorlatské vrchov, v geomorfologickom podcelku Vihorlat a jeho časti Kyjovská planina. Masív leží v Prešovskom kraji, v okrese Humenné a na katastrálnom území obce (vojenského obvodu) Valaškovce. Najbližšími sídlami sú západne situovaná Porúbka a južne ležiaci Klokočov a Kaluža, juhozápadne sa nachádza Vinné, juhovýchodne Kusín a Jovsa a severne Kamienka a Ptičie. Masív je súčasťou národnej prírodnej rezervácie Kyjovský prales.
Opis.
Kyjov leží v hlavnom hrebeni, ktorý vedie z Vihorlatu () západným smerom, v juhozápadnej časti náhornej plošiny. Vznikol až v najmladšej dobe sopečnej činnosti a je porastený pralesovitými bučinami, ktoré tvoria chránené územie. Vrcholová časť Kyjova má kamenitý charakter, miestami s vystupujúcimi skalami. Prevládajúcou drevinou v tejto časti je jaseň štíhly, ktorý tu dosahuje mohutné rozmery. Najhrubší nameraný obvod kmeňa jaseňa dosiahol . Z ďalších drevín sa tu vyskytuje buk, javor horský, brest horský a javor mliečny. Celá lokalita je chránená v rámci Národnej prírodnej rezervácie Kyjovský prales, vyhlásenej v roku 1974 a rozšírenej v roku 2007 na výmere , s najvyšším 5. stupňom ochrany. Účelom rezervácie je chrániť bukové pralesy s vyše 350 ročnými bukmi a iné cenné listnáče, ktoré sa tu zachovali. Kyjovský prales bol kandidátom na zápis na zoznam Svetového prírodného dedičstva UNESCO v kategórii Karpatské pralesy. Vrch zároveň patrí do lokality Kyjovský prales (SKUEV0051), ktorá je územím európskeho významu sústavy Natura 2000.
Južné svahy Kyjova sú strmšie ako severné, majú prevažne kamenitý, miestami až sutinový charakter. Nachádza sa tu zachovalý bukový les s prímesou jaseňa štíhleho, javora a bresta horského, ktoré sa presadzujú najmä v kamenitých častiach, kde je oslabená konkurenčná schopnosť buka. Pri javore horskom bol najhrubší nameraný obvod kmeňa . Na juhozápadnom úbočí Kyjova sa zachoval partizánsky bunker.
Západným smerom sa nachádza Dlhá (), Pirnagov vrch (), Krivoštianka () a Čierna hora (), severným Skalka (), Čierna () a Čierny grúň (), východným Vihorlat (), Ľadovisko (), Rozdielňa (), Štok () a Ostrý () a južným Jasenický vrch (), Tomášov vrch (), Zaňovec () a Marečková (). Južné svahy odvodňujú Skalný a Kamenný potok do Zemplínskej šíravy, vodu zo západných odvádza Motyčka, zo severných Bystrý potok a zo severovýchodných Lopušiansky potok, všetky ústiace do Laborca. Na vrchol nevedie značená turistická trasa, no nachádza sa tu schránka s vrcholovou knihou. 
Výhľady.
Vrchol pokrýva lesný porast, ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je vidieť okolité vrcholy Vihorlatských vrchov a Východoslovenskú nížinu, ojedinele tiež Slanské vrchy, Ondavskú a Laboreckú vrchovinu a ukrajinské Karpaty.
Turizmus.
Prístup.
Vrch sa nachádza na území Vojenského obvodu Valaškovce. Z uvedeného dôvodu na vrchol nevedie žiadna turistická značka. Oblasť vrchu patrí pod správu štátneho podniku Vojenské lesy a majetky SR, nachádza sa v Národnej prírodnej rezervácii Kyjovský prales, s najvyšším 5. stupňom ochrany, kde neexistujú vyznačené turistické chodníky a akýkoľvek pohyb je tam nepovolený.
Prístup existuje po neoficiálnej červenej značke pozostávajúcej z červeného (vodiaceho) a bieleho pásu. Značka začína nad obcou Porúbka na lesnej asfaltovej ceste spájajúcej spomínanú obec s oblasťou Vinianskeho jazera pri obci Vinné. Neoficiálne vyznačený chodník prechádza povedľa dvoch partizánskych bunkrov, cez Pirnagov vrch (), Kyjov (), Rozdielňu (), Malý Peňažník () a pokračuje na najvyšší vrch pohoria Vihorlat (). Najľahší je výstup z obce Porúbka.