burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Šľachta

Šľachta alebo aristokracia alebo nepresne nobilita je dedičná vedúca vrstva spoločnosti. Je spravidla charakterizovaná zákazom/obmedzením sobášov s príslušníkmi neslobodných vrstiev, považuje sama seba za predurčenú na riadenie spoločnosti a často je vlastníkom pôdy a poddaných. 
Šľachta pôvodne vznikla vo všetkých kultúrnych oblastiach Zeme, no napríklad v starovekej Číne boli jej výsady v 3. stor. pred Kr. zrušené a šľachta bola nahradená úradníckym štátnym aparátom a v Indii sa namiesto šľachty presadila kňazská a bojovnícka kasta. 
Stredovek a novovek v Európe.
V stredovekej Európe bola šľachta vládnuca privilegovaná vrstva feudálnej spoločnosti. Svoju moc a privilegované postavenie zakladala na urodzenom (ušľachtilom) pôvode, pozemkovom vlastníctve a feudálnych výsadách. Vznikla z bývalej rodovej aristokracie (stará, rodová šľachta) alebo si šľachtické postavenie vyslúžila (nová, služobnícka šľachta). Šľachta dosiahla obmedzenie dovtedajšieho despotizmu moci panovníka a položila základy budúceho parlamentarizmu (snemy). Od 13. storočia moc šľachty začali obmedzovať mestá, najmä mešťania. V neskorom stredoveku sa vytvorila hierarchizovaná štruktúra šľachty. Od začiatku novoveku postupne v Európe vznikali centralizované absolutistické štáty, v ktorých (okrem Poľska a Uhorska) moc šľachty klesala, svoj vplyv si však udržala zhruba až do polovice 19. storočia. V mnohých krajinách existuje dodnes.
Teória spoločenskej zmluvy

Teória spoločenskej zmluvy je učenie o vzniku štátu a práva ako výsledku zmluvy vedome uzavretej medzi ľuďmi. Ústrednou myšlienkou teórie spoločenskej zmluvy je idea, že legitimná vláda je umelý produkt dobrovoľnej dohody slobodných morálnych činiteľov - že neexistuje nič také ako prirodzená politická autorita. Typickým výrazom teorie spoločenskej zmluvy je Lockovo tvrdenie, že "dobrovoľná dohoda dáva politickú moc do rúk vládcov".
Konkrétny systém

Konkrétny systém je systém, ktorého aspoň dva prvky majú fyzickú podstatu, pričom existencia a vlastnosti prvkov a väzieb medzi nimi sa určujú na základe experimentálnych a empirických postupov.
Ľudový tanec

Ľudový tanec sú tanečné formy zachované v ľudovom prostredí (na rozdiel od spoločenských
umeleckých tancov) často výrazne ovplyvnené národným charakterom (odzemok, čardáš, polka, fandango).
Pod hlavičkou Stredoslovenského múzea vzniklo v roku 2007 v Banskej Bystrici Múzeum ľudového tanca. Zaoberá sa výskumom v teréne, archiváciou audio-vizuálnej dokumentácie a prezentovaním ľudového tanca verejnosti.
Teória elity

Teória elity je teória privilegovaných vrstiev spoločnosti (elít). Skúma vzťahy v modernej spoločnosti. Tvrdí, že malá minorita s veľkou ekonomickou a politickou silou má v spoločnosti najväčšiu moc.
Organicistická teória spoločnosti

Organicistická teória spoločnosti je teória spoločnosti druhej polovice 19. stor., ktorá prirovnávala ľudskú spoločnosť k biologickému organizmu. Predstavitelia: Herbert Spencer, Albert Schäffle, Paul von Lilienfeld.
Nižšia šľachta

Nižšia šľachta sú nižšie šľachtické vrstvy, napríklad na Slovensku kurialistii, predialisti a armalisti.
Konštitučný systém

Konštitučný systém je podľa Carnapa je rodokmeň pojmov, ktorý umožňuje zaradiť každý vedecký pojem na presne stanovené miesto. Tento systém je základom jednotnej vedy.
Štiepenie jadra atómu

Štiepenie jadra atómu (iné názvy: štiepenie jadier atómu, štiepenie atómového jadra/atómových jadier, štiepenie jadra/jadier, delenie jadra atómu/jadier atómu, delenie atómového jadra/atómových jadier, delenie jadra/jadier, jadrové štiepenie, štiepenie) je proces delenia atómových jadier na dve časti (tzv. štiepne produkty). Môže byť samovoľný (tzv. spontánne štiepenie jadra alebo jadrový rozpad/rozpad jadra) alebo vyvolaný bombardovaním vhodnými časticami (tzv. indukované štiepenie jadra). Štiepne produkty sú obyčajne rádioaktívne.
Tekutosť

Tekutosť je vlastnosť tekutín spočívajúca v ich tvarovej nestálosti.
Kultúrny systém

Kultúrny systém je podľa Diltheya oblasť kultúry vykazujúca vnútornú súvislosť s osobitnou zákonitosťou, ktorou môže byť náboženstvo, veda, právo, hospodárstvo, umenie, štátny a spoločenský život, technika.
Teória štádií ekonomického rastu

Teória štádií ekonomického rastu je teória W. Rostowa, podľa ktorej sa história delí na päť štádií:
Vysoká šľachta

Vysoká šľachta alebo vyššia šľachta alebo aristokracia (v užšom zmysle) sú vyššie postavené šľachtické vrstvy, napríklad knieža, prelát, magnát, gróf a barón.
Evolučná teória

Evolučná teória alebo teória evolúcie môže byť:
Kybernetický systém

Kybernetický systém je dynamický systém rôznej fyzickej podstaty s jedným riadiacim a jedným, resp. viacerými riadenými prvkami, ktorého existencia závisí od výmeny informácií medzi prvkami systému a medzi systémom a jeho okolím prostredníctvom vstupov a výstupov.
Pomocou vstupov prijíma vstupné signály, spracúva informácie v nich obsiahnuté a na výstupe sa objavujú výstupné signály.
Pre kybernetický systém je nevyhnutná spätná väzba v systéme. Riadiaci prvok systému je s riadeným prvkom spojený priamou väzbou a riadený s riadiacim spätnou väzbou. Podľa zvoleného stupňa rozlišovacej úrovne možno riadiaci a riadený prvok označiť ako riadiaci a riadený podsystém. Súhrn riadiacich a riadených prvkov (podsystémov) tvorí systém riadenia. Riadiaci prvok zabezpečuje pohyb informácií nevyhnutných pre činnosť systému. Riadiace príkazy sa dostávajú vo forma informácií cez kanál priamej väzby do riadených prvkov a výsledky pôsobenia riadiacich informácií sa prenášajú ako informácie o stave riadených prvkov prostredníctvom kanála spätnej väzby do riadiaceho prvku. Riadiaci prvok spracuje tieto informácie spoločne s vopred uloženými informáciami na nové riadiace informácie a cyklus sa opakuje. Vzťahy medzi prvkami kybernetického systému a jeho okolím majú vždy informačný charakter.
Kybernetický systém si môže udržať buď konštantný, vopred určený rovnovážny stav, alebo premenný rovnovážny stav. Samotný návrat kybernetického systému do rovnovážneho stavu, z ktorého sa vychýlil v dôsledku poruchy, sa nazýva vnútorná regulácia systému alebo samoriadenie systému.
Hlavnými zákonitosťami aktívneho cieľového spôsobu činnosti a správania kybernetických systémov sa zaoberá kybernetika.
Tetickosť

Tetickosť (gr.) môže byť vlastnosť byť:
Štátoprávna teória

Štátoprávna teória je zovšeobecňujúca súčasť vied skúmajúcich špeciálne ako svoj predmet štát a
právo. Skúma základné, všeobecné črty štátu a práva ako celku a zákonitosti ich vývoja. Zovšeobecňuje poznatky odvetvových právnych disciplín. Jedným z najdôležitejších pojmov štátoprávnej teórie je pojem konštitucionalizmu.
Šlichtovanie

Šlichtovanie môže byť:
Tangenciálny

Tangenciálny (lat.) je dotyčnicový; prechádzajúci kolmo.
Teória faktorov

Teória faktorov je teória, podľa ktorej základom dejín a spoločnosti je vzájomné pôsobenie množstva rozličných rovnocenných faktorov, ako ekonomiky, náboženstva, morálky, techniky, kultúry a pod.
Teleofóbia

Teleofóbia je názor, ktorý redukuje pojem účelu a cieľa na vedomý účel a chcený cieľ a vystupuje proti ich používaniu za hranicami ľudskej činnosti.
Logický systém

Systém logický je abstraktný systém formulovaný v jazyku logiky.
Tetika

Tetika (gr.) je súhrn téz alebo tvrdení.
Teória štátu

Teória štátu je systém významových útvarov (najmä pojmov, súdov a hypotéz) týkajúcich sa štátu.
Životný svet

Životný svet je svet, do ktorého sa človek rodí, a v ktorom už je, keď si začína osvojovať vedecké poznatky a ďalšie prvky tradície, alebo keď začína tvoriť alebo ďalej rozvíjať vedy,
filozofiu a podobne. Životný svet je základ vedeckého poznania.
Edmund Husserl.
Podľa Edmunda Husserla je životný svet svetová súvislosť, ktorá predchádza všetkej objektívne-logickej vede, intersubjektívne je zakúšaná v pôvodnej evidencii a overuje sa v praxi.
Životný svet má prednosť pred vedami a ich pojmom sveta preto, lebo i keď je životnosvetská pravda voči objektívnej platnosti, ktorú si nárokujú pre svoju pravdivosť vedy, iba subjektívno-relativna a situačne viazaná, vedecké teórie koniec koncov stoja na priamom bezprostrednom pozorovaní. Ba veda neexistuje dokonca ani v každom životnom svete: veda ako špecifické konanie patrí k európskemu životnému svetu a ako "teoretická prax" je tam sama životnosvetským javom. Vzhľadom na subjektívno-relatívny charakter životného sveta existuje množstvo rozličných životných svetov, čo navodzuje úlohu (pred duchovnými vedami) odhalenia cudzích životných svetov. Filozofický problém životného sveta je univerzálny filozofický problém, pretože v životnom svete korenia všetky ostatné danosti. Domýšľanie filozofického problému životného sveta vedie napokon k transcendentálno-fenomenologickej redukcii.
Josef Šmajs

Prof. Josef Šmajs (* 23. novembra 1938, Skvrňov) je český ekológ, filozof a publicista.
Štruktúra (usporiadanie entít)

Štruktúra (z lat.) je usporiadanie entít
a ich väzieb v nejakej inej entite (v istom celku alebo procese). Štruktúra je spôsob vzájomného pospájania základných prvkov.
Na štruktúre nejakej veci alebo procesu možno študovať jej momentálny prierez, jej genetickú a dynamickú dominantu a jej nevyhnutné externé súvislosti.
Podľa V. Černíka je to usporiadanosť vzťahov.
Cassirerova predstava o štruktúre… mala...veľmi statický, gestaltistický charakter; chýbalo jej aj pochopenie sociálnej povahy komunikácie a nerozlučnosti spojenia mytologického symbolického jazyka so spoločenskou komunikáciou.
Tangens

Tangens patrí medzi goniometrické funkcie. V pravouhlom trojuholníku je definovaný ako pomer protiľahlej a priľahlej odvesny. Pre označenie tejto funkcie sa obvykle používa skratka "tg" (niekedy "tn" alebo "tan") a jej grafom je tangentoida.
Vlastnosti.
Funkcia formula_1 je definovaná ako formula_2
a má nasledujúce vlastnosti (kde "k" je ľubovoľné celé číslo):
Filozofická teória

Filozofická teória je filozofický významový útvar, ako napríklad Aristotelova metafyzika alebo Kantova transcendentálna filozofia, ktoré sú neempirické teórie empirického.
Teleológia

Teleológia je náuka o cieli, cieľovosti, účele, účelnosti, zámere, zámernosti.
Spätné usudzovanie od vzniknutej prítomnosti k minulej intencii (zámeru) je teleologická perspektíva.
Zámery, účely, príčiny neboli spočiatku tak striktne rozdelené do oblastí osobnej vôle a vecnej nevyhnutnosti. Napríklad aj prírode, ktorú dnes pokladáme väčšinou za niečo vecné, sa pripisuje jej vlastná účelovosť, ktorá sa však po období osvietenstva pripisuje už len človeku.
Zdroj.
Engliš, K.: "Teleologie jako forma vědeckého poznání", 1930
Matematický systém

Matematický systém je abstraktný systém formulovaný v jazyku matematiky.
Mechanický systém

Mechanický systém je systém, ktorý sa vyznačuje dynamickým a deterministickým pohybom, napr.
hodinový stroj.
Telepatia

Telepatia je prenos informácií z jednej osoby k druhej osobe na väčšiu vzdialenosť bez účasti zmyslových orgánov; oznamovanie stavov mysle, myšlienok a citov do diaľky. Tento jav je fiktívny.
Tetrarchia

Tetrarchia (gr.) je vláda štyroch, štvorvláda, u Diokleciána: 2 starší cisári a 2 mladší cisári. 2 starší sa nazývali Augusti, ktorí mali reálnu moc a panovali nad krajinou zatiaľčo 2 maldší Caesarovia sa mali od nich učiť a neskôr sa práve oni mali stať augustami a zvoliť si svojich Caesarov.
Teória stredného dosahu

Teória stredného dosahu je sociologická teória na prechode medzi malými pracovnými hypotézami a všetko zahrňujúcimi špekuláciami, tvoriacimi istú panujúcu konceptuálnu schému alebo všeobecnými sociologickými teóriami, ktoré skúmajú spoločnosť ako celok.
Systém množín

Systém množín je množina, ktorej prvkami sú opäť množiny.
Tantra (hinduizmus)

Tantra (-sanskritský kmeň) alebo tantram (-sanskritský nominatív) je hinduistická ezoterická tradícia, ktorá vznikala postupne, viac priblížená v literatúre od konca 8. stor. Tantier je na stovky a ich obsah sa veľmi rôzni: mnohé sa zaoberajú magickými vzťahmi vo vesmíre, vyjadrujú napríklad predstavu o tajomnej a úplnej suvislosti všetkých vecí v makrokozme a mikrokozme. Tantry sa zaoberajú magickými rituálmi, náboženskými obradmi, mantrami, jogou a i. Učenie vyjadrené v tantrách sa označuje ako tantrizmus.
Z pohľadu sexuálneho spojenia veriaci chápu, že pri milovaní sa muža so ženou a so silným utvrdením sa, že pristupujú k Šivovi a k Šakti, teda naplňujú pravidlá pre pohyb vesmíru a tak pristupujú k týmto bohom. Spojením dvoch článkov totiž vzniká svetlo, energia a zrod.
Tantrizmus je predovšetkým súčasť hinduizmu (a aj budhizmu, ale podobné praktiky uplatňujú aj iné náboženstva, aj Islam), inými slovami – „viera v Boha“ uplatňovaná spôsobom orientovaným na zážitok – zažité poznávanie totiž oveľa viac pomáha chápať mnohé veci hlbšie a neporovnateľne oproti poznávaniu iba čítaním.
Tantrizmus v hinduizme používa najmä šivaizmus a šaktizmus, ale neobchádza ho ani budhizmus. Známe tantrické školy založili stúpenci indického boha Ganeša a existuje aj veľa literatúry. Kašmírsky šivaizmus má tiež svoju literatúru, kde patrí napr. tantrasara, čo je súbor myšlienok o tantrizme, ktoré majú aj iné denominácie. Tantru môžeme rozdeliť na dve vetvy - ľavotočivá a pravotočivá. Ľavotočivú tantru praktikoval napr. Ramprasad Sen, bengálsky básnik, ktorý realizoval formy tantrickej sadhany (na cintoríne atď.). Pravotočivá tantra je jemnejšia forma ezoterického prežívania. Veľkým tantrikom bol Krishnananda Agamavagisa, ktorý je aj autorom textov o tantre - tiež tantrasara, ktorá slúži ako jeden z dôležitých hinduistických tantrických textov.
Tantra je teda len ďalšia technika na cesta k mókše; na ceste za pravdou a poznaním. Mnohí hinduisti považujú ľavotočivých tantrikov za odpadlíkov a fakt je ten, že práve ľavotočiví tantrici sa najviac odklonili od hlavných náboženských prúdov a tu ani pre erudovaných historikov niet veľa literatúry k dispozícii. Mnohé sekty ako Ganapatyas, tantrickí nasledovníci boha Ganeša, sú totiž tajné a bežne sa k nim nedostane ani Ind. 
O tantre v budhizme pozri tantra (budhizmus).
Fyzikálna teória

Fyzikálna teória je sústava základných tvrdení a ich dôsledkov, ktorú možno experimentálne overovať; týka sa určitej oblasti javov. Napríklad kvantová teória, teória elektromagnetického poľa.
Telesfor

Svätý Telesfor, lat. "Telesphorus", bol 8. pápežom; v najranejších zoznamoch rímskych biskupov bol siedmy v rade do úradu uvedených apoštolmi Petrom a Pavlom. Jeho pontifikát sa datuje medzi rokmi 125/128 - 136/138.
Neskoršia konvencia, ktorá pokladá sv. Petra za prvého pápeža, o ňom hovorí ako o ôsmom pápežovi. Prvé zdroje sa zhodujú v tom, že jeho vláda trvala jedenásť rokov. Uvádza sa o ňom, že bol Grék, že zaviedol nové obrady (t. j. sedemdňový pôst pred Veľkou nocou a používanie Gloria in excelsis na vianočnej polnočnej omši), ktoré sa však zaviedli až o niekoľko storočí neskôr. Zomrel mučeníckou smrťou. Sviatok má 5. januára.
Zmyslový svet

Zmyslový svet podľa Platóna vznikol pôsobením tvorcu sveta (demiurga) z chaosu podľa ideí. Na rozdiel od sveta ideí je to svet, ktorý sa mení, ktorého entity vznikajú a zanikajú. Zmyslovému svetu prináleží telo človeka.
Teória systémov

Teória systémov je súčasť vedného odboru zvaného systémová veda. 
Základy teórie systémov vypracoval Ludwig von Bertalanffy v rokoch 1949-1952. Teória systémov sa zameriava v prvom rade na štúdium všeobecných abstraktných systémov. Okrem toho zahŕňa špecializované teórie zaoberajúce sa konkrétnymi triedami modelov, napr. teória lineárnych systémov, teória markovovských systémov a pod.
Teória systémov spája teórie zaoberajúce sa rôznymi aspektami správania sa systému, napr. teóriu riadenia, teóriu adaptácie a pod.
Teória systémov sa vo svojom súhrne zameriava na:
Disipatívna štruktúra

Disipatívna štruktúra je štruktúra, ktorá vzniká a udržuje sa vďaka výmene energie s vonkajším svetom za nerovnovážnych podmienok.
Disipatívne štruktúry napríklad sú:
Neizolovaný systém

Neizolovaný systém je systém, ktorý sa zakladá na výmene s okolím systému.
Bernardino Telesio

Bernardino Telesio (* 7. november 1509, Cosenza, Taliansko – † 2. október 1588, Cosenza) bol taliansky renesančný filozof, hlavný predstaviteľ prírodovedeckého empirizmu počas renesancie.
Bojoval proti aristotelizmu: namiesto Aristotelovho pojmu
forma zaviedol pojem sila. Duša je podľa Telesia hmotná. Medzi poznaním zmyslovým a rozumovým niet rozdielu. Základným popudom života je sebazáchova.
Tlačidlo (grafický prvok)

Tlačidlo (po angl. button) je obrázok tlačidla (malý obdĺžnik s vytieňovanými stranami s prípadným popisom) v softvéri, ktorý sa ovláda kurzorom (kurzor sa presunie na tlačidlo a potvrdí sa stlačením tlačidla na myši). Softvérové tlačidlo imituje tlačidlo skutočné. Stlačením softvérového tlačidla sa spúšťa procedúra, podprogram alebo funkcia softvéru. Tento spôsob ovládania je súčasťou grafického užívateľského rozhrania (GUI).
Všeobecná teória systémov

Všeobecná teória systémov je teória skúmajúca základné vlastnosti a vzťahy systémov na základe ich vzájomnej izomorfie, resp. homomorfie, ako aj výber všeobecných kategórií a usporiadanie systémov do postupnosti.
Matematickologickými prostriedkami opisuje všeobecné zákonitosti systémov, hľadá analógie v rôznych vedných odboroch a určuje všeobecné spôsoby zavádzania systémov na objekty.
Hlavným cieľom všeobecnej teorie systémov je: 
Metodologický aparát všeobecnej teorie systémov vychádza zo systémového prístupu a využíva sa v kybernetike, systémovej analýze, systémovom inžinierstve a v ďalších vedných disciplínach na riešenie špecifických systémových problémov.
Jazyková štruktúra

Jazyková štruktúra je sieť vzťahov medzi jazykovými jednotkami, spravidla v konkrétnom útvare.
Telesnosť

Telesnosť je hmotnosť, poživačnosť, pohlavná žiadostivosť, opak duchovnosti.
Tlačovina

Tlačovina môže byť:
Logická teória typov

Logická teória typov vychádza z rozlišovania logických predmetov rozličného rádu, ktoré tvoria logické typy. Napríklad logickým typom predmetov nultého rádu sú indivíduá, logickým typom predmetov prvého rádu sú triedy indivíduí, vlastnosti indivíduí či vzťahy indivíduí. Logickým typom predmetov druhého rádu sú triedy tried indivíduí, vlastnosti tried indivíduí, vlastnosti vlastností indivíduí atď. Pritom základnou zásadou logickej teórie typov je to, že určitá trieda môže ako prvky obsahovať iba predmety o jeden rád nižšie, že určitá vlastnosť sa môže prisudzovať iba predmetom rádu o jeden stupeň nižšiemu (teda nie sebe samému), atď. Ak utvoríme isté závery v rozpore so základnou zásadou teórie typov, budú tieto závery chybné.
Organický systém

Organický systém je systém, ktorého podmienky a predpoklady vývoja sú zároveň výsledkami jeho vyvoja; organický systém je samovyvíjajúci sa systém. Utvára sa tak, že v konečnom dôsledku si celok konštruuje svoje vlastné časti na základe určitých predpokladov, a preto funkcia systému ako celku vzniká skôr než príslušný orgán, ktorý si buduje sám systém. Časti, orgány a spôsob (forma) ich vzťahu v organickom systéme vznikajú historicky.
Kvalitatívna štruktúra

Kvalitatívna štruktúra je spôsob usporiadania kvalitatívnych vzťahov medzi prvkami a časťami predmetu.
Budhistický tantrizmus

Budhistický tantrizmus alebo tantrický budhizmus (v slovenčine nekodifikované tvary: buddhistický tantrizmus alebo tantrický buddhizmus) je učenie o inherentnej existencii šunjatá; skúsenosť nekonečnosti je tu výrazom premeny psychokozmických síl preniknutím svetla transcendentálneho poznania (pradžňá). Vonkajší svet a vnútorný svet sú dvoma stránkami tej istej látky, v ktorej sú nite všetkých síl a všetkých udalostí, všetkých podôb vedomia a ich objektov votkané do nerozdeliteľnej siete nekonečných, vzájomne podmienených vzťahov.
Budhistická tantra je buď voľne synonymum budhistického tantrizmu, alebo presnejšie (a) prostriedok osvietenie cez identitu s tantrickými božstvami, a (b) [vo vadžrajáne aj:] prostriedok „kanálovania“ energie túžby a premeny skúsenosti radosti do uvedomenia osvietenia.
Hoci sa budhistická tantra a budhistický tantrizmus najčastejšie spája so sektami vadžrajány tibetského budhizmu, jej (jeho) prvky sa do veľkej či malej miery nachádzajú aj v školách mahájány, najmä v Japonsku.
Text

Text (z lat. texere - tkať, stavať; textum - utkané) je ustálený jazykový prejav, výsledok rečovej činnosti, t. j. jazykový útvar, ktorý vznikol konkrétnou realizáciou jazykového systému. 
Súbor textov je literatúra. Text je jazykovo-tematická štruktúra so zámerným usporiadaním výpovedí, ktorou sa vyjadruje relatívne uzavretý myšlienkový komplex. Je to semiotická entita, jazykový znak, ktorý má sigmatický aspekt (textom sa označujú predmety, deje, udalosti, vlastnosti), syntaktický aspekt (text sa vzťahuje aj na iné prejavy z oblasti verbálnej alebo mimoverbálnej), sémantický aspekt (text má vždy istý obsah, istý odraz vo vedomí človeka) a pragmatický aspekt (text je závislý od adresáta, od situácie a rozličných sociálnych momentov).
Pojem textu je v istom zmysle synonymum všeobecného pojmu jazykového prejavu i pojmu komunikátu.
Z hľadiska textológie sa text chápe buď ako konečný jazykový tvar činnosti autora na literárnom diele za daných okolností a podmienok, alebo ako grafický zápis výsledku tejto činnosti umožňujúci ho ďalej odovzdávať alebo reprodukovať.
Teória hieroglyfov

Teória hieroglyfov je gnozeologická koncepcia, podľa ktorej pocity sú symboly, znaky, hieroglyfy,
ktoré nemajú nič spoločné s vecami a ich vlastnosťami. Termín "hieroglyf" v jeho gnozeologickom význame zaviedol Georgij Valentinovič Plechanov.
Štruktúra látky

Štruktúra látky je usporiadanie častíc, z ktorých sa skladá látka, usporiadanie stavebných jednotiek. Deje, ktoré prebiehajú v štruktúre látok, sú príčinou elektrických javov. Podľa spôsobu tohto usporiadania sa látky delia na kryštalické a amorfné.
Filozofický text

Filozofický text je forma vyjadrenia filozofických významových útvarov. Filozofický text možno čítať a písať sekvenčne a nesekvenčne. Nesekvenčné čítanie a písanie filozofických textov umožňuje filozofická hypertextová encyklopédia.
Difúzne svetlo

Difúzne svetlo je svetlo rovnomerne rozptýlené do všetkých smerov v priestore, napríklad v
hmle.
Teória historického kolobehu

Teória historického kolobehu je teória vytvorená G. Vicom, podľa ktorej sa v dejinách spoločnosti nekonečne opakujú tie isté štádiá.
Atmosférický tlak

Atmosférický tlak (iné názvy: tlak vzduchu, barometrický tlak) je tlak, spôsobený atmosférou planéty Zem. Tento tlak je vyvolaný tiažou vzduchového stĺpca siahajúceho od nadmorskej výšky, v ktorej tlak meriame, až po hornú hranicu atmosféry.
Atmosférický tlak je tlak masy vzduchu v atmosfére podmienený gravitačným pôsobením Zeme. Normálna hodnota atmosférického tlaku (hodnota určená pre fyzikálne výpočty) pri hladine mora je 101 325 Pa. Vrstva atmosféry (hmotnosť molekúl vzduchu v stĺpci) Zeme pôsobí tlakovou silou na zemský povrch. Hodnota tohoto tlaku je najväčšia na zemskom povrchu a s rastúcou výškou klesá. Barometrický tlak nie je stály, neustále kolíše v danom bode zemského povrchu okolo určitej hodnoty. Na tlak vzduchu má okrem nadmorskej výšky vplyv aj teplota vzduchu a prúdenie vzduchu.
Tlak menší ako barometrický tlak sa nazýva podtlak, tlak väčší ako barometrický tlak sa nazýva pretlak.
Atmosférický tlak má veľký význam v meteorológii.
Barometrická rovnica.
Pretože plyn (vzduch) má vysokú stlačiteľnosť nie je barometrický tlak lineárnou funkciou výšky ako je to pri kvapalinách (pozri hydrostatický tlak). Ak sa mení hustota s tlakom podľa Boyle-Mariottovho zákona, môžeme v atmosfére vymedziť vrstvu vzduchu s hustotou formula_1, ktorá sa nachádza vo výške formula_2. Zo vzťahu pre hydrostatický tlak pre tlakový rozdiel vo vrstve platí
Podľa Boyle-Mariottov zákona pri stálej teplote platí
kde formula_5 a formula_6 označuje nejakú známu (základnú) hustotu a tlak.
Z predchádzajúcich vzťahov dostaneme 
odkiaľ po integrácii a úprave dostaneme vzťah
Tento vzťah je označovaný ako barometrická rovnica.
Pre závislosť hustoty vzduchu od výšky môžeme podobne
Normálny tlak.
Tlak vzduchu je závislý od nadmorskej výšky, od veľkosti tiažového zrýchlenia, od hrúbky, teploty a hustoty atmosféry v danom mieste. Z dôvodu ľahšieho porovnávania výsledkov rôznych meraní barometrického tlaku bol zavedený tzv. normálny tlak vzduchu (normálny atmosférický tlak) "pn" (tiež "p0"), ktorý je definovaný ako približne priemerná hodnota tlaku vzduchu pri morskej hladine na 45° s.š. pri teplote 15 °C a tiažovom zrýchlení gn = 9,80665 ms−2.
Časové zmeny atmosférického tlaku.
Jeho časové zmeny môžu byť:
Meranie.
V meteorológii meriame tlak najčastejšie pomocou kvapalinových tlakomerov, barometrov, aneroidov a barografov.
V meteorológii sa atmosférický tlak vyjadruje najčastejšie jednotkou hektopascal (hPa). Pri použití kvapalinových barometrov sa stále používa jednotka torr (milimeter ortuťového stĺpca).
Použitie.
Meranie atmosférického tlaku má veľký význam v meteorológii, pretože atmosférický tlak (a predovšetkým jeho zmeny a rýchlosť týchto zmien) sú dôležité pre predpoveď počasia. Napr. zvýšenie atmosférického tlaku obvykle znamená príchod slnečného počasia s malou oblačnosťou, pokles tlaku ohlasuje príchod oblačnosti a daždivého počasia.
Teória umelej inteligencie

Teória umelej inteligencie je veda o umelej inteligencii, intelektika. Pozri aj umelá inteligencia.
Matematická štruktúra

Matematická štruktúra je relačný systém
&lt;M;R,R...,R&gt;,1 2 n
v ktorom je "M" ľubovoľná množina a R,R...,R sú ľubovoľné relácie 1 2 n spĺňajúce isté všeobecne formulované podmienky (zákony, axiómy). Každá matematická štruktúra je predmetom štúdia niektorej matematickej teórie, preto názvy matematických štruktúr často vystupujú v názvoch teórií, napr. teória grúp, teória okruhov, teória zväzov atď.
Tao

Tao (, – cesta, princíp, pravda, metóda, Tao, schopnosť, hovoriť, rozprávať) je podľa čínskej klasickej filozofie cesta, cesta prírody, zákonitosti prírody, životná cesta človeka a etická forma (tao-te).
V myslení je tao logikou, dôvodom, argumentom (tao-li). Chápanie taa sa v rôznych smeroch čínskej filozofie a u ich predstaviteľov líšilo: najznámejšia je taoistická interpretácia.
Podľa taoizmu je Tao všeobecný svetový zákon, ktorý vyvoláva zmeny v skutočnosti a je základom vznikania a zanikania vecí. Tao je nehybné, je nebytie, ktoré určuje konkrétne
bytie, je prázdno, od ktorého závisí existencia naplneného, je všadeprítomné, nemá hraníc a je večné. Tao je modelom, predobrazom správania sa dokonalého človeka.
Tma

Tma je temno, temnosť, temnota. Tma, ako taká, neexistuje. Existuje len nedostatok, neprítomnosť, chýbanie svetla. Tam, kde nie je svetlo (elektromagnetické vlnenie) hovoríme, že je tma, ale samotná tma neexistuje. Podobne ako neexistuje ani zlo (=chýbanie povinného dobra), alebo vákuum.
Teória umenia

Teória umenia je odvetvie umenovedy, ktoré sa zaoberá výskumom zákonitostí umenia, výkladom jeho zmyslu, zvláštností, postavenia v spoločnosti.
Prirodzený systém

Prirodzený systém je systém živej alebo neživej prírody vyvíjajúci sa podľa určitých objektívnych zákonov, ktoré v ňom pôsobia. Existuje objektívne a nezávisle od vôle ľudí. Človek môže na základe poznania a ovládnutia týchto zákonov činnosť systému ovplyvňovať.
Štruktúra pojmu

Štruktúra pojmu je usporiadanie (vnútorných a vonkajších) vzťahov pojmu.
Teória hraničnej užitočnosti

Teória hraničnej užitočnosti alebo teória marginálneho úžitku je teória, podľa ktorej hodnota a cena tovarov nie je určovaná veľkosťou výrobných nákladov (ako v klasickej ekonómii a marxistickej ekonómii), ale subjektívnym pocitom uspokojenia poslednou jednotkou danej zásoby určitého tovaru.
Rotačné teleso

Rotačné teleso je teleso vytvorené rotáciou rovinnej oblasti obmedzenej uzavretou krivkou okolo pevnej priamky. Príklady rotačného telesa: rotačný valec, rotačný kužeľ, guľa.
Tocharčina

Tocharčina (ak sa považuje za 1 jazyk) alebo tocharské jazyky (ak sa považuje za dva jazyky) je vymretý jazyk tvoriaci nezávislú vetvu indoeurópskej jazykovej rodiny. Tocharčinou sa hovorilo v severočínskom Turkestane (dnes Ujgurská autonómna oblasť Sin-ťiang v Číne) v 2. pol. 1. tisícročia po Kr. (500 – 700 po Kr.)
Delí sa na dve nárečia/jazyky: 
Tocharčina sa písala severoindickým slabičným písmom bráhmí a jeho variantmi.
Tocharčina patrí ako jediný jazyk v Ázii do kentumovej skupiny indoeurópskych jazykov a jej nositelia predstavujú pravdepodobne zvyšky predpokladaných praindoeurópskych etník.
Textilníctvo

Textilníctvo alebo textilný priemysel je odbor priemyslu, ktorý spracováva vláknité suroviny na priadze, tkaniny, pleteniny a špeciálne výrobky, ktoré tiež upravuje a zušľachťuje.
Textilníctvo sa delí na bielizníctvo, tkáčstvo, pletiarstvo, odevnictvo a úpravníctvo.
Textilníctvo spracováva prírodné vlákna a syntetické vlákna a veľa iných.
Relačný systém

Relačný systém je usporiadaná (n+1)-tica, ktorej prvým členom je istá neprázdna množina A a ďalšími členmi sú relácie R , R ..., R definované v množine A.
Relačný systém zapisujeme symbolom
&lt;A; R , R ..., R &gt;
Dôležitým relačným systémom je matematická štruktúra.
Pri riešení každej úlohy a pri každej matematickej úvahe si možno urobiť zoznam všetkých množín, relácií, operácií a pod., s ktorými sa pracuje. Zachytí sa tak 'scéna', na ktorej prebieha matematická činnosť; napr. sa rieši
nejaká úloha v množine E všetkých reálnych čísel a používa sa relácia x &lt; y a operácie z = x + y, z = x. y. Stručným zápisom &lt;E; &lt;, +.&gt; sa jasne vyjadrí tak množina objektov, s ktorými sa pracuje, ako aj systém relácií, ktoré sa používajú.
Psychická štruktúra

Psychická štruktúra je súhrn psychických procesov, psychických vlastností a psychických stavov usporiadaných do dynamického systému, celku, navonok sa prejavujúci správaním, vnútorne sa prejavujúci prežívaním.
Hudobná teória

Hudobná teória je časť muzikológie zahrnujúca hudobnoteoretické disciplíny, ktoré sa zameriavajú na výskum synchronických aspektov hudby alebo hudobnej kultúry.
Teleso (Descartes)

Teleso je podľa Reného Descarta priestor. Svet telies neexistuje tak, ako sa javí našim zmyslom. Čo nám ukazujú zmysly ako kvality vecí – napr. farbu, chuť, teplotu, mäkkosť – nevyhovuje požiadavke jasnosti a zreteľnosti. Pre svet telies je príznačná rozpriestranenosť v priestore, ona je bytostným určením telesného sveta.
Tochari

Tochari (iné názvy: Tocharovia, Aršiovia, Asianiti, v antických prameňoch "Asioi") sú vnútroázijská etnická skupina indoeurópskeho pôvodu hovoriaca indoeurópskymi jazykmi (tocharčinou).
Textológia

Textológia je jazykovedná a literárnovedná disciplína, ktorá komplexne skúma text literárneho diela (jeho genézu, históriu, autorstvo); textológia sa zaoberá teóriou edičnej (vydavateľskej) praxe. Študuje techniku kritického vydávania textov.
Vedecká teória

Vedecká teória je systém vedeckých výpovedí o istej oblasti reality, ktorý má predovšetkým explanačnú a prognostickú funkciu. V rámci množiny vedeckých teórií možno vyčleniť objektové teórie a metateórie, empirické teórie a deduktívne teórie a iné.
Vedecká teória je systém viet, ktoré prijímame ako pravdivé a ktoré môžeme nazývať zákony alebo vety-tvrdenia alebo stručne tvrdenia.
Podľa Alfreda Tarského je Vedecká teória systém viet, ktoré prijímame ako pravdivé a ktoré môžeme nazývať zákony alebo vety-tvrdenia alebo stručne tvrdenia.
Sociálna štruktúra

Sociálna štruktúra je relatívne trvalý systém rolí, noriem, statusov a inštitúcií v skupine alebo spoločnosti. Je stabilnou charakteristikou daného sociálneho systému. Odlíšenie stálych rysov sociálneho systému od meniteľných vlastností možno využívať pri porovnaní rôznych sociálnych systémov či sledovanie vývoja sociálneho systému.
Svetlo (filozofia)

Svetlo ako filozofický termín:
Hypoteticko-deduktívna teória

Hypoteticko-deduktívna teória je teória, ktorej logická organizácia vyhovuje požiadavkám kladeným na deduktívne systémy a umožňuje empirické overenie jej tvrdení.
Teleso (geometria)

Teleso je v geometrii trojrozmerný ohraničený geometrický útvar. Telesami a ich zobrazením sa zaoberá vedná matematická disciplína stereometria.
Telesá vieme rozdeliť do dvoch skupín:
- Hranaté
- Rotačné
Točňa

Točňa môže byť:
Textúra

Textúra môže byť:
Systém s cieľovým správaním

Systém s cieľovým správaním je systém, ktorý sa správa (správanie systému) tak, aby dosiahol vopred vytýčený cieľový stav alebo aby si udržal cieľovú štruktúru.
Štruktúra systému

Štruktúra systému je vnútorné usporiadanie prvkov a väzieb v systéme. Štruktúra systému je usporiadaná množina vzťahov medzi prvkami sytému.
Znalosť štruktúry systému umožňuje predvídať vývoj jeho správania a vzhľadom na plnenie stanovených cieľov uskutočňovať aj účinné zmeny v štruktúre systému. Zásah do štruktúry systému znamená nielen nové usporiadanie prvkov a väzieb (porov. väzba v systéme), ale aj zaradenie nových prvkov a vyradenie tých, ktorých vlastnosti neumožňujú plniť ciele systému.
Pri poznávaní a skúmaní systému možno v ňom vymedziť viac štruktúr (v závislosti od zvolených hľadísk), vtedy hovoríme o multištrukturalite systému. Napríklad v kybernetickom systéme možno podľa predmetu záujmu rozlíšiť
riadiacu štruktúru, ak sa berú do úvahy iba prvky nevyhnutné na riadenie systému, alebo informačnú štruktúru, ak sa berú do úvahy iba informácie a ich toky.
Tapas (sanskrit)

Tapas je prísnosť voči sebe, sebaovládanie, ktoré vedie k pocitu radosti a víťazstva nad sebou (sebadisciplína).
Platónova teória ideí

Teória ideí je jadrom Platónovho učenia, ktoré sa utvorilo ako syntéza hérakleitovského a prótagorovského názoru o premenlivosti zmyslového sveta, učenia eleatov o nemennom súcne, sokratovského hľadania pojmov, pytagorovskej náuky o číslach ako podstatách vecí a orficko-pytagorovskej predstavy o nesmrteľnosti duše a o onom svete.
Teória o Idei - človek je pripútaný v oblasti zmyslového poznania, lebo to čo vidí považuje za bytie a preto ho treba z toho klamu vyslobodiť. Platón túto cestu prirovnáva k podobenstvu o jaskyni, kde sa prechádza od zmyslového k filozofickému poznaniu. 
V jaskyni sú pripútaní ľudia, ktorí vnímajú iba tmu, vzadu za nimi horí oheň, medzi väzňami a ohňom vedie cesta, po ktorej sa pohybujú ľudia s predmetmi. Ľudia vidia iba tiene, o ktorých si myslia, že je to pravá skutočnosť. Po oslobodení z pút majú pocit, že sú to len preludy a odrazy toho skutočného.
Teleso (Leibniz)

Teleso podľa Leibniza je vonkajší prejav monád, agregát mnohých monád.
Monáda sama osebe je netelesná, ale iným monádam sa môže javiť ako teleso, t. j. ako rozpriestranenosť, ktorá je takisto diferencovaná, pričom princípmi jej diferencovanosti sú priestor a čas. Zatiaľ čo monády ako substancie na seba nepôsobia, telesá podliehajú zákonom mechaniky, jestvuje medzi nimi kauzálne pôsobenie. Javový svet je teda usporiadaný, organizovaný ako sieť vzťahov príčiny a účinku.
Textúra (geológia)

Textúra je makroskopická (pozorovateľná voľným okom) stavba hornín daná usporiadaním minerálov v priestore. V anglosaskej terminológii sa pod označením textúra ("texture") často rozumie rozumie (mikro)štruktúra. Oba termíny sa čiastočne prelínajú, základný rozdiel najčastejšie spočíva v tom že textúru možno sledovať makroskopicky (voľným okom), zatiaľ čo štruktúra je mikroskopická a na jej sledovanie je potrebná prinajmenšom lupa, častejšie však mikroskop.
Typy textúr.
Textúry sedimentárnych hornín.
U sedimentárnych hornín sa pojmom textúra najčastejšie vyjadruje spôsob usporiadania vrstiev (vrstvovitosť) a sedimentárnych častíc, ktoré sú v nich uložené (zvrstvenie). Medzi určujúce textúry sedimentárnych hornín patrí forma zvrstvenia (šikmé, paralelné, gradačné atď.). Pozorované sú i textúry ako čeriny, alebo imbrikácia kalstov. Pri klastických sedimentoch je rozhodujúcim faktorom i veľkosť klastov:
Chemogénne sedimentárne horniny majú väčšinou kryštalickú textúru (vápence, evapority). Makroskopicky sa však takmer vždy javí ako celistvá textúra. Niektoré typy sedimentárnych hornín, ako napríklad travertín, môžu mať vrstevnatú a pórovitú textúru.
Textúry metamorfovaných hornín.
Metamorfované horniny boli postihnuté procesom minerálnej premeny v dôsledku vysokého tlaku a/alebo teploty, prípadne prínosom a zatláčaním pôvodného chemického zloženia – metasomatózou. Pre metamorfované horniny sú typické hlavne bridličnaté textúry (väčšina premenených hornín je radená medzi tzv. kryštalické bridlice). Metamorfná bridličnatosť vzniká kolmo na pôsobiaci tlak. Medzi bežné textúry metamorfovaných hornín patrí:
Textúry magmatických hornín.
Magmatické horniny vznikajú tuhnutím magmy v hlbších častiach zemskej kôry (plutonické horniny) alebo výlevmi lávy na povrch (vulkanické horniny). Z toho vyplývajú i ich textúry. Zatiaľ čo horniny plutonické majú dobre vyvinuté kryštály, bežne dobre pozorovateľné i voľným okom, vulkanické horniny majú kryštály vyvinuté iba slabo, alebo môžu byť celkom tvorené drobnozrnnou sklovitou masou, ktorú nie je možné dobre pozorovať ani polarizačným mikroskopom a na ich analýzu sú potrebné geochemické metódy. Medzi bežné textúry magmatických hornín patrí:
Teória vedy

Teória vedy je skúmanie metód, základov, predpokladov a cieľov špeciálnych vied metódami matematickej logiky, sémantiky, teórie modelov a logickej analýzy jazyka. Teória vedy vychádza z úsilia zaviesť poriadok do množiny vedenia, poznatkov a vied.
Spoločenský systém

Spoločenský systém je najzložitejší systém zo známych systémov. Je to dynamický systém a zároveň systém s cieľovým správaním a konjunktný systém, ktorý sa skladá z ľudí, má zložité vnútorné väzby, vyznačuje sa sekundárnou adaptabilitou, má mnohoznačné správanie, učí sa atď. Existujú formálne spoločenské systémy (oficiálne ustanovené) a neformálne. Základným podsystémom spoločenského systému je človek.
Svetonázor

Svetonázor je významový útvar, ktorého pojem sa objavuje v rámci nemeckej klasickej filozofie najprv ako gnozeologická kategória napr. u Kanta v práci "Kritika súdnosti", kde znamená nazeranie zmyslového sveta. Pojem svetonázoru i jeho popularita v priebehu dejín značne kolíšu; invariantom napriek tomu zostáva chápanie svetonázoru ako akéhosi obrazu sveta, prostredníctvom ktorého sa človek snaží riešiť záhady a zmysel svojho života, orientovať sa vo svete a pod. Podľa J. Michálka je svetonázor presvedčenie, ktoré určuje konanie.
Svetonázor pozitívne a definitívne určuje súcna (hovorí čo sú) vrátane človeka, usporadúva skúsenosť celkom určitým smerom a tomu všetko podriaďuje. Tým zužuje a uzatvára ľudský život a odníma mu jeho nesamozrejmosť. Svetonázor konzervuje, uzatvára možnosti, je koncom, a to aj tam, kde ako liberálny svetový názor požaduje, aby každému bolo ponechané jeho mienenie.
Podľa Kanta je svetonázor prosté porozumenie zmyslovo danému svetu ("mundus sensibilis"); uchopenie prírody v najširšom zmysle.
Teória informácie

Teória informácie alebo teória informácií je veda o meraní, kódovaní, prenose, ukladania ale aj o následnom spracovaní a využívaní informácií. Pri teoretickom skúmaní využíva napr. teóriu pravdepodobnosti, lineárnu algebru alebo matematickú štatistiku.
Teóriu informácie založil C. E. Shannon v roku 1948 ako teóriu zaoberajúcu sa problémami uchovávania a prenosom informácií. Zaoberá sa prenosom informácií z technického hľadiska, pomocou elektrotechniky a matematiky. Z tejto teórie vznikli pojmy ako "informačná entropia" a "kapacita kanála".
Téza

Téza môže byť:
Vzťažné teleso

Vzťažné teleso alebo referenčné teleso je teleso, vzhľadom ku ktorému skúmame pohybový stav iných telies.
Tok (ekonómia)

Tok (angl. flow) sú v marginalistickej a neoklasickej ekonomickej teórii (ako aj v národnom účtovníctve) peniaze alebo materiálové statky v ich dynamickom poňatí (na rozdiel od stock); tok sa meria v jednotkách hodnoty alebo výrobku za jednotku času (napr. v peňažných jednotkách za rok, v metrických centoch za týždeň a pod.).
Teória vojenského umenia

Teória vojenského umenia je súčasť vojenskej vedy, ktorá skúma vojenské umenie.
Statický systém

Statický systém je systém, ktorého okamžitý stav závisí od okamžitých vonkajších podnetov a nezávisí od predchádzajúcich stavov.
Thajčina

Thajčina je najdôležitejší jazyk tajskej jazykovej rodiny blízky laoštine. 
Je to úradný jazyk v Thajsku. Má 4 základné nárečia: severné, severovýchodné, centrálne a južné. Spisovná thajčina je založená na centrálnom dialekte (Bangkok a údolie rieky Menam). 
Zapisuje sa slabičným thajským písmom indického pôvodu.
Teória jazyka

Teória jazyka sú logicky usúvzťažnené kognitívne významové útvary, ktoré sú výsledkom poznania jazyka.
Informačný tok

Informačný tok je množstvo informácií prenášané informačným kanálom za jednotku času.
Teória výchovy

Teória výchovy je v najširšom (filozoficko-pedagogickom) zmysle pedagogika. Niekedy sa v rámci pedagogiky rozlišujú dve relatívne samostatné disciplíny, a to didaktika ako teória vzdelávania, zameraná na problematiku učenia a vyučovania, a teória výchovy, zameraná na otázky výchovy v užšom zmysle.
Stochastický systém

Systém stochastický je systém, v ktorom prebiehajú stochastické (náhodné) procesy ako väzby medzi jeho prvkami.
Alfred Tarski

Alfred Tarski, pôvodne Alfred Teitelbaum (* 14. január 1901, Varšava, Poľsko – † 26. október 1983, Berkeley, Kalifornia, USA), bol poľský matematik a logik. Od roku 1939 pôsobil v Spojených štátoch. 
Jeho práce základného významu boli z oblasti teórie množín, matematickej logiky a základov matematiky.
Svetová organizácia duševného vlastníctva

Svetová organizácia duševného vlastníctva alebo WIPO, World Intellectual Property Organization, je organizácia v sústave OSN na ochranu priemyselného vlastníctva a práv autorov literárnych a umeleckých diel. Pozostáva aktuálne zo 188 členských štátov. 
WIPO bola založená 1967. Jej sídlo je v Ženeve. Slovenská republika je členom WIPO od 1. januára 1993.
Tok peňazí

Tok peňazí/ peňažný tok alebo toky peňazí/peňažné toky resp. tok hotovosti/hotovostný tok alebo toky hotovosti/hotovostné toky môže byť:
Radikálna teória výchovy

Radikálna teória výchovy je štruktúrne konfliktný smer sociológie výchovy, ktorý kritizuje východiská
i závery funkcionalistickej teórie výchovy. Budúce profesionálne zaradenie podla radikálnej teórie vôbec nesúvisí so školskými výsledkami a školy slúžia len nato, aby v príslušníkoch znevyhodnených skupín v spoločnosti vyvolali zdanie, že ich selekcia pre rôzne profesionálne pozicie sa uskutočnila spravodlivo. Prípadne isté školy skutočne umožňujú dosiahnuť svojím absolventom vysoký socioekonomický status, ale prístup do týchto škôl je umožnený len privilegovaným skupinám. Školy tak legitimizujú postavenie a vysady relativne malej elity a pomáhajú udržať široké masy v podradnom postavení v súlade s princípom korešpondencie.
Tat tvam asi

Tat tvam asi alebo Tattvamasi (sanskr. तत् त्वम् असि alebo तत्त्वमसि- "To si ty!") je veta z upanišády "Čhandógja". Patrí medzi štyri mahávákje - základné vety zhrňujúce učenie hinduizmu.Vyjadruje monizmus védanty - ľudská duša, ja (átman) je totožná s celkom vesmíru (brahman). Podľa Šankaru je táto veta zhrnutím celých Upanišád.
Výklady tejto vety sa líšia podľa indických filozofických škôl.
Teória jazykovej komunikácie

Teória jazykovej komunikácie je teória skúmajúca dorozumievanie pomocou jazyka.
Tell (archeológia)

Tell (iné názvy: sídlisková mohyla, tepe; miestne názvy pozri nižšie) je pahorok, ktorý vznikol viacnásobným dlhodobým osídlením na jednom mieste. 
Najznámejšie telly sú na Blízkom východe a v juhovýchodnej Európe (až po vrátane Karpatskú kotlinu); na západ od Karpatskej kotliny sa nevyskytujú. Telly vznikali už od starého neolitu.
Miestne názvy.
Miestne názvy sú napríklad:
Tok svetla

Tok svetla (optika) je množstvo svetelnej enrgie vychádzajúce zo zdroja do určitého mysleného kužeľa.
Teória vypočítateľnosti

Teória vypočítateľnosti je oblasť informatiky, ktorú tvorí o. i. teória algoritmov, a ktorá skúma problémy, jazyky, množiny, funkcie atď. s cieľom zistiť, či a ako ich možno efektívne vyriešiť, opísať alebo vypočítať. Pojem vypočítateľnosti sa používa najmä v súvislosti s funkciami. V spojitosti s problémami a množinami sa hovorí o rozhodnuteľnosti a spočítateľnosti.
Symbolový systém

Symbolový systém je zariadenie, ktoré je schopné produkovať v čase sa meniace (rozvíjajúce) symbolové štruktúry.
Horace Standish Thayer

Horace Standish Thayer je americký filozof zaoberajúci sa dejinami filozofie a filozofiou vedy.
Sviatosť

Sviatosť alebo sväté tajomstvo je pojem kresťanskej teológie. Poňatie sviatosti sa v rôznych kresťanských denomináciách líši. Sviatosti krstu, birmovania (myropomazania), eucharistie, pokánia, pomazania chorých, posvätenia kňazstva a manželstva sú pre katolícku cirkev a pravoslávnu cirkev dogmou.
Protestantské cirkvi uznávajú ako sviatosť krst a Večeru Pánovu (prijímanie pod spôsobom tela a krvi).
Anglikánska cirkev tiež uznáva sedem sviatostí, ale dve z nich – krst a eucharistia sú vnímané ako priamo iniciované či zriadené Kristom (presnejšie sú definované v Článku 25. "39-tich článkov" [anglikánskej] "viery"). Tieto dve sviatosti sú teda vnímané ako dôležitejšie a primárne pre dosiahnutie spásy ako zvyšných päť sviatostí.
V gréckokatolíckej a pravoslávnej cirkvi sa pre sviatosť používa termín "sväté tajomstvo", prípadne cirkevnoslovanský kalk "svätá tajina". 
Katolícka cirkev, pravoslávna cirkev, starokatolícka cirkev a anglikánska cirkev uznáva sedem nasledovných sviatostí:
Teória komunikácie

Teória komunikácie je teória skúmajúca procesy prebiehajúce počas komunikácie. Skúma komunikáciu z hľadiska prenosu informácií (technické hľadisko) alebo z ľudského hľadiska (psychologické, napr. pochopenie správy). 
Venuje sa všetky typom komunikácie podľa účastníkov ("človek-človek, človek-stroj, človek-stroj-človek, človek-zviera") ale aj elektronickej, neverbálnej atď.
Telo

Telo môže byť:
Štruktúra (matematika)

Štruktúra (algebrická) je objekt tvorený množinou a aspoň jednou operáciou definovanou na tejto množine. Ak množinu označíme A a operáciu *, štruktúru môžeme symbolicky označiť (A, *).
Tatianos zo Sýrie

Tatianos zo Sýrie alebo Tacián Asýrsky (okolo 162) bol kresťanský apologét, odporca gréckej vzdelanosti.
Teória konania

Teória konania je nová filozofická disciplína pestovaná predovšetkým v anglosaských krajinách ponímaná ako časť etiky alebo ako teória vedy všetkých vied o konaní. 
Teória konania si kladie okrem iného za úlohu určiť pojem konania 1. opisom konaní a objasňovaním pojmov, ktoré v tejto súvislosti vystupujú, ako pojmu úmyslu, pojmu želania, pojmu motívu, pojmu plánu atď., a 2. objasňovaním konaní.
Telo a duša

Telo a duša je vzťah tela a duše. Názory na tento vzťah tvoria v dejinách filozofie nerazústredné miesto toho ktorého filozofického učenia. Vzťah tela a duše sa
tématizuje aj titulom psychofyzického problému.