burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Pragmatický aspekt frazeológie

Pragmatický aspekt frazeológie je postojová, hodnotiaca stránka frazém. Pragmatická stránka sa netýka hovoriaceho len ako jednotlivca, ale ako integrovaného člena jazykového a národného spoločenstva, v ktorom jednotlivec svoje postoje nadobudol, formuloval ich a príležitostne podľa potreby ich vyberá a používa. Postoje hovoriaceho sa utvárali na základe postojov, morálnych a iných hodnotení celého národného spoločenstva, odráža sa v nich nielen súčasná skúsenosť nášho etnika, ale aj skúsenosť našich predkov. Napríklad o dobrej žene Slováci konštatujú, že "je do voza i do koča", Česi "do tahu i kočára". U Poliakov je hodnotenie, že je to žena "do tanca i do rožanca", Srbi a Chorváti sa vyjadria, že je to žena ""u vodu i u vatru" "(do vody aj do ohňa). V každom z týchto hodnotiacich postojov sa odzrkadľuje časť národnej histórie, spôsob života národa i osobitá črta národného temperamentu. Hodnotiace postoje však môžu byť aj špecifickejšie, krajové, profesijné, skupinové, dobové, situačné a pod., a tak aj pragmatický aspekt frazém predstavuje celú škálu veličín vplývajúcich na jazykové aj kmunikačné fungovanie frazeológie.
Preberanie frazeologických jednotiek

Preberanie frazeologických jednotiek je proces, pri ktorom sa frazeologický fond jazyka obohacuje o frazémy z iných jazykov. Najčastejším spôsobom je doslovný preklad cudzích frazém, ich kalkovanie, ktoré môže byť úplné alebo čiastočné, pričom sa viac alebo menej kopíruje aj ich syntaktická konštrukcia. Iným spôsobom je preberanie cudzích frazém bez prekladu. Preberané frazémy sa buď foneticky a graficky prispôsobujú systému preberajúceho jazyka (napr. franc. "table rase "z lat. "tabula rasa") alebo sa čiastočne prispôsobujú, čiastočne si ponechávajú svoju originálnu podobu (napr. franc. "faire fiasco "z tal. "far fiasco"), prípadne sa frazéma preberá v jej pôvodnej grafickej i zvukovej podobe ("alma mater, enfant terrible, dolce far niente"). Posledný spôsob sa niekedy nepokladá za prevzatie a takéto spojenia sa považujú za zvláštnu skupinu frazém, citátové frazémy (Mlacek, l984), inokedy sa označujú ako "čisté prevzatia" (Gvozdariov, l977). Preberaním frazeologických jednotiek vzniká v preberajúcom jazyku osobitná vrstva frazeológie – prevzatá frazeológia. Porov. frazeologické kalky, polokalky, adaptované kalky, citátové frazémy, prevzatá frazeológia
Predikatívna frazéma

Predikatívne frazémy sú frazémy predovšetkým adjektívnej a adverbiálnej povahy, ktoré majú syntakticky podmienené významy a vystupujú len v predikatívnej funkcii. Typickým príkladom sú ustálené prirovnania, ktorým predikatívnu povahu dodáva sloveso ako relátor, napr. "byť na nevydržanie, bežať ako o dušu (spasenú), byť ako znovuzrodený "atď.
Pregnantné hodnotenie frazémou

Pregnantné hodnotenie frazémou je výstižné, jadrné, presné hodnotenie človeka pomocou ustálených obrazov metaforického alebo metonymického typu, t. j. pomocou frazém.
Premenlivý člen frazémy

Premenlivý člen frazémy je súčasť zloženia frazémy, ktorá sa podľa potrieb zapojenia frazémy do kontextu tvarovo obmieňa. Napr. vo väčšine slovesných frazém býva premenlivým členom práve konštrukčne kľúčové sloveso ("sedíš, sedí, sedia... si na ušiach"), v menných frazémach ním býva kľúčové substantívum (napr. "dvoch dvorov pes, dvoch dvorov psa"), alebo substantívum spolu s adjektiválnym členom ("kategorický imperatív, kategorického imperatívu "atď.). Premenlivý člen býva súčasťou paradigmatickej formy frazémy (p.).
Profesionálna frazeológia

Profesionálna frazeológia je frazéma používaná v profesionálnej reči, žargóne. Porov. aj odborná frazeológia.
Propozičná frazéma

Propozičná frazéma je frazémy, ktoré majú podobu hotových viet. Sú vytvárané kombináciami autosémantických, synsémantických komponentov a na ich výstavbe sa môžu podieľať aj samotné kolokácie. F. Čermák rozlišuje propozičné frazémy a tzv. polypropozičné frazémy, ktoré člení na monosubjektové (viazané na jedného hovoriaceho) a intersubjektové (minimálne dve propozície, ktoré sa vzťahujú tiež aspoň na dvoch hovoriacich). Patria sem spojenia synsémantík ("To tak!, Že by?"), autosémantík ("Samochvála smrdí. Dílo chválí mistra. Jaképak řeči!"), ich kombinácie ("Tím to hasne! Tys tomu dal!"). Polypropozičné monosubjektové: "Jak si kdo ustele, tak si lehne. Vrána k vráně sedá, rovný rovného si hledá; "polypropozičné intersubjektové: A: "Děkuji. "B: "Není zač/Rádo se stalo". A: "Jak se vede"? B: "Děkuji, ujde to". K propozičným frazémam patria aj tzv. citátové frazémy, resp. okrídlené frazémy.
Psycholingvistický výskum frazeológie

Psycholingvistický výskum frazeológie je výskum procesov osvojovania, používania a porozumenia frazém, s cieľom zistiť spôsob kódovania a dekódovania frazém v sémantickej pamäti používateľov jazyka.
Publicistická frazeológia

Publicistická frazeológia je jeden z druhov široko chápanej knižnej frazeológie, a to typ charakteristický pre texty publicistického štýlu. Pre takéto jednotky je príznačné, že v nich častejšie ako v ostatnej frazeológii bývajú komponenty abstraktného charakteru, že v nich často ide o opisné pomenovanie, pri ktorom sa pomenúvaný objekt rozkladá na zložku so širším rozsahom a jej určujúci prívlastok, resp. iné určenie. Jednotky patriace do tejto kategórie sa nazývajú publicistické frazémy. Patria k nim napríklad takéto jednotky: "modrá armáda "(=železničiari), "biele zlato "(=cukor), "studená vojna, železná opona "a pod.
Rekonštrukcia historickej frazémy

Rekonštrukcia historickej frazémy je zistenie pôvodného historického pendantu frazémy zo staršieho obdobia vývinu nášho jazyka na základe porovnania so súčasným stavom vo všetkých formách nášho národného jazyka, príp. porovnaním s inými príbuznými i nepríbuznými jazykmi.
Replika – klišé

Repliky – klišé je pojem, ktorý sa používal na začiatkoch výskumu frazeológie popri troch základných typoch (frazeologické zrasty, frazeologické celky a frazeologické spojenia) ako 4 skupina. Zahŕňali sa medzi ne štruktúrne a sémanticky rôznorodé typy zvratov, ktoré spájal iba všeobecný komunikatívny príznak, že sa uplatňovali najmä ako ustálené repliky v dialógu.
Repliková vetná konštrukcia

Repliková vetná konštrukcia je ustálená expresívna vetná konštrukcia s úplným alebo väčším či menším stupňom frazeologizovanosti, ktoré sú príznakové lexikálnym obsadením i melodickým stvárnením. Delia sa na replikové vetné konštrukcie
Rozčlenenosť formy

Rozčlenenosť formy je vlastnosť frazém kolokačného typu. Spočíva v tom, že frazéma pri svojej významovej celostnosti pozostáva najmenej z dvoch slov: "mať ostrý jazyk, hra s ohňom, ani byľku, nič po nič, ešteže čo". Porov. viacslovnosť/nadslovnosť frazémy
Rozštiepenie frazémy

Rozštiepenie frazémy je jeden z druhov aktualizačných zásahov (p.), ktorý spočíva v tom, že sa do pevne ustáleného zloženia frazémy i do pevného poradia jej zložiek zasiahne tak, že sa medzi zložky frazémy vloží slovo z aktuálneho kontextu. Takýmto zásahom sa zvyčajne význam jednotky defrazeologizuje, konkretizuje sa a aktualizujú sa významy jednotlivých slov, ktoré boli zložkami pôvodnej frazémy. Zámerné rozštiepenie frazémy býva prostriedkom na rozvíjanie druhého významového plánu v texte, mimovoľné rozštiepenie môže eliminovať kvalitu frazémy a stáva sa chybou.
Sarkastická frazéma

Sarkastické frazémy sú podľa J. Mihála (1959) štylisticky príznakové frazémy, ktoré vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o triedenie frazém z hľadiska štylistiky, napr. "narodiť sa v čepci, naťahovať gajdy, trafená hus zagágala "a i. Typická pre ne je výrazná záporná hodnotiaca séma, umocnená bežne práve obraznosťou frazémy.
Sémantická nerozložiteľnosť frazémy

Sémantická nerozložiteľnosť frazémy je neodvoditeľnosť významu frazémy z významov slov, ktoré vystupujú ako jej komponenty. Je prejavom sémantickej neaditívnosti komponentov frazémy. Porov. celostný význam frazémy, lexikálna nedeliteľnosť, sémantická klasifikácia frazeologických jednotiek.
Sémantická paradigma frazémy

Sémantická paradigma frazémy je trieda frazém, daná spoločnými funkčnými a významovými vzťahmi. Sémantickú paradigmu môžu tvoriť synonymické, antonymické frazémy, ale aj frazémy v rámci tematických skupín. Niekedy sa pod sémantickú paradigmu zaraďujú aj variantné vzťahy frazémy alebo významy polysémantickej frazémy.
Sémantická variantnosť frazémy

Sémantická variantnosť frazémy je podľa starších predstáv premenlivosť významovej platnosti frazémy. Porov. aj sémantický variant frazémy.
Sémantický variant frazémy

Sémantický variant frazémy je realizácia frazémy, ktorá sa od iných líši významovými osobitosťami. Je to prípad, že sa narúša jednotnosť frazémy. Pri významových premenách už nemožno hovoriť o variante frazémy. V novšej teórii sa ako druh variantu nevydeľuje. Voľnejšie sa tento názov používa na označenie sémantickej aktualizácie frazém.
Semémová analýza frazém

Semémová analýza frazém je osobitná metóda výkladu frazémy a frazeológie spracovaná M. M. Kopylenkom. Frazéma sa v nej chápe ako výsledok kombinácie denotačných a konotačných semém. Metóda rozlišuje prvotnú a druhotnú denotačnú semému (D1 a D2), ďalej konotačnú semému motivovanú (K1), konotačnú semému nemotivovanú (K2) a konotačnú semému izolovanú (K3). Dvojčlennými a trojčlennými kombináciami určuje typológiu frazém podľa sémantickej povahy ich zložiek. Táto kombinatorika však zreteľne neurčuje, od ktorého typu spojenia sa začína frazeológia (je evidentné, že prvé typy spojení, napr. D1D1, D1D2 a pod., ešte nepatria do frazeológie. Neproduktívnosť tejto metódy spočíva v mylnej východiskovej hypotéze o možnosti určovať význam frazémy pomocou priraďovania významov jej zložkám.
Sémiotická frapantnosť frazémy

Sémiotická frapantnosť frazémy je spočíva vo výraznosti, markantnosti, frapantnosti obrazu: "byť hlavou o múr, tancovať na tenkom ľade". Obraz spriehľadňuje, takmer "odhaľuje" charakteristické znaky referenčnej skutočnosti mienenej výpoveďou. Malígne vedie snaha po frapantnosti k hyperbolizácii, často až do extrémne expresívnych, ba až vulgárnych polôh: "mať v hlave otruby, vykašlať sa na niekoho, dúchať s niekym do jedného vreca". Paronymicky sa zosilňuje frapantnosť hláskovou podobnosťou slov označujúcich nesúmerné fakty ("robiť z komára somára"), pričom sa to akcentuje rýmom.
Sféra idiomatických prostriedkov

Sféra idiomatických prostriedkov je oblasť prostriedkov z rozličných rovín jazykovej stavby, ktoré sú typické pre daný jazyk. Idiomatickosť sa môže prejaviť už na rovine zvukovej stavby slova (p. naše "hmla "– a čes. "mlha", naše "omša "- čes. "mše"), na rovine gramatických významov aj tvarov (p. napr. naše supletívne tvorenie plurálu pri niektorých slovách: "človek – ľudia", supletívne vyjadrenie vidu: "brať-vziať"), na rovine odvodzovania aj skladania slov i na rovine slovných spojení. Nie všetko toto sa zaraďuje aj do frazeológie. Názov frazeológia treba rezervovať pre oblasť špecifických slovných spojení.
Slangová frazéma

Slangové frazémy sú frazémy, ktoré používajú príslušníci rôznych sociálnych skupín. Môže ísť o vekovo, pracovne alebo záujmovo odlíšené skupiny. Za najdynamickejší sa považuje žiacky a mládežnícky slang, k bohatým patrí aj vojenský a športový slang. Prakticky každá sféra ľudskej činnosti má svoje špecifiká, ktoré sa prejavujú aj v oblasti výrazových prostriedkov a možno hovoriť o poľovníckom, stavbárskom, rybárskom, kartárskom, kancelárskom, divadelnom, hudobnom slangu atď., napr.: "kockaté hlavy "(študenti matematiky), "mať ciťáka, mať veget, mať dlhé vedenie, dať si padáka, stáť si na kábli, potiť voloviny, to je bomba/špica, byť zbombovaný, mať Saharu "(mať smäd), "mám ťa na háku, mám ťa v paži "(nezáleží mi na tebe, si mi ľahostajný) atď. V tých prípadoch, keď slangová frazéma preniká za hranice svojho prvotného fungovania, keď sa dostáva do širšej komunikácie, stáva sa súčasťou tzv. subštandardnej frazeológie a po istých (potrebných) premenách môže prejsť až do frazeológie spisovného jazyka. Porov. slangový variant frazémy.
Slangový variant frazémy

Slangový variant frazémy je druh nespisovného variantu frazémy, pri ktorom sa najmä uplatnením slangových prvkov zvyšuje nápadnosť, expresivita danej frazémy, napr. "vzala si čosi do hlavy – vzala si čosi do tej svojej mozgovnice "a pod. Porov. slangové frazémy.
Slogan

Slogan (zo ) je obchodné, manifestačné, náborové, agitačné heslo, resp. text hesla, ktorým sa niečo oznamuje, chváli alebo propaguje. Slogan je heslo, alebo motto, ktoré pomáha upútavať pozornosť k spoločnosti alebo k jej produktu. Slogan je používaný v reklame ako marketingový nástroj, ktorý má sprostredkovať firemný claim (tvrdenie). 
Niektoré slogany sa rýmujú. Sú to síce ustálené slovné spojenia, ale majú dočasnú platnosť, lebo častým používaním strácajú údernosť a nadobúdajú charakter klišé. 
Slogan slúži na budovanie povedomia o značke, je logom v textovej podobe, umožňuje firmu jednoznačne identifikovať. Najlepšie slogany sa časom stávajú synonymami pre produkty. Efektívny slogan je stručný, zapamätateľný a výstižný. Mal by opisovať samotnú podstatu prezentovaného výrobky, či služby.
Slovotvorný variant frazémy

Slovotvorný variant frazémy je druh lexikálneho variantu, ktorý spočíva v nahrádzaní istých komponentov ich derivátmi alebo ináč slovotvorne s nimi spätými slovami, napr. "vyrásť z detských nohavíc/nohavičiek, hlava maková/hlavička maková, vyvaľovať oči/očiská/okále na niečo", "dračie zuby/zubále"; rus.: "protereť s peskom/pesočkom kogo, pod krylom/krylyškom u kogo "a pod. Aj pri zachovaní základného významu a jadra obraznosti frazémy s takouto variantnosťou existujú medzi slovotvornými variantmi nielen štylistické, ale aj badateľné vecné odtienky (rozličné pragmatické a ďalšie konotácie). Ak by sa uplatnením slovotvornej premenlivosti menil kategoriálny význam frazémy, vzniká nová jednotka, ktorá nemá platnosť variantu, ale je frazeologickým derivátom (p.). Medzi najbežnejšie typy slovotvorného variantu patrí deminutívny variant (p.).
Sociálna diferencia frazém

Sociálna diferencia frazém je frazeológia sa tradične chápe ako rečový fenomén idiomatickej povahy, spočívajúcej v tom, že nesie v sebe sociálny náter ľudovosti. V slovenských súvislostiach k tomu prispieval fakt, že spisovný jazyk sa tu značne prekrýva s rečovou sférou stredoslovenskej dedinskej pospolitosti, pritom príznačne práve v oblasti frazeológie. Aktuálne rastúci "dopyt" v súčasnom spoločenskom úze však jasne dokumentuje, že potreba frazeológie je v komunikácii systémová a že jej dnešné frekventovanie nie je už značené koloritom idiomatickosti, aj keď ten zrejme nechýba. Dnes cez to preráža naliehavejšia potreba samej funkčnej autentickosti, pričom sa tu prejavuje tendencia diferenciácie frazém podľa iných, pragmatických kritérií. Ak je základná vrstva frazém spojená so sférou neverejného občianskeho života v jeho osobnom styku ľudí, navrstvujú sa v zhode s profesionálnou diferenciáciou komunikácie na túto idiomatickú vrstvu osobitné jej vrstvy tzv. kultúrnej frazeológie. Stretávame sa s tým v osobnom styku intelektuálov, vedcov, odborníkov, novinárov, politikov, a v kultúrnych profesiách vôbec a to s jej istými špecifikami. Zdieľa ju potom aj denná a časopisecká tlač, ako aj rozhlasové a televízne médiá, spolkový, politický a ekonomický život, vrátane sféry čisto osobné styku v nich už na tejto úrovni.
Sociálny akcent

Sociálny akcent je funkčný aspekt frazémy. Súvisí s aktuálnou situáciou a komunikačnou aktivitou hovoriaceho.
Sociolingvistika a frazeológia

Sociolingvistika a frazeológia je frazeológia stručne a výstižne vyjadruje charakteristické životné situácie, ľudské vzťahy, správanie, duševné stavy a pod. Je prejavom spoločenskej zhody v názoroch na hodnotení človeka a životného prostredia. Týmto spôsobom je spojená so sociolingvistikou, ktorá sa zaoberá sociálnymi aspektmi fungovania jazyka, vzťahom medzi jazykom a spoločnosťou a pod. Vo frazeológii by išlo napríklad o skúmanie štandardných a neštandardných prvkov, etického a neetického, o vzťah spoločenských skupín k frazémam, k ich používaniu (profesionáli, spisovatelia a i.).
Somatická frazeológia

Somatická frazeológia je súbor frazém, ktoré v komponentovom zložení obsahujú slová pomenúvajúce časti ľudského tela (somatizmy), napr. "prerásť niekomu cez hlavu, postaviť niekoho na nohy, vziať/brať nohy na plecia, strážiť niekoho ako oko v hlave, na rukách nosiť niekoho."
Spisovná frazeológia

Spisovná frazeológia je súhrn frazém, ktoré vyhovujú základným kritériám spisovnosti. Ide najmä o kritérium zrozumiteľnosti, komunikatívnej a sémantickej zreteľnosti a ustálenosti.
Stály člen frazémy

Stály člen frazémy je súčasť zloženia frazémy, ktorá sa obligátne vyskytuje vo frazéme a pritom nemení svoje miesto v jej štruktúre ani svoj tvar.
Subfrazéma

Subfrazéma je novšie vydeľovaný druh frazém s nesyntagmatickou stavbou, ktorý sa od minimálnej frazémy odlišuje svojím zložením (v jeho stavbe nie je ani jedno pôvodne plnovýznamové slovo) aj svojou funkciou (na rozdiel od minimálnej frazémy má špecifickú výpovednú platnosť). S ohľadom na to, že je to jednotka ešte užšia ako minimálna frazéma, navrhol sa na pomenovanie takýchto jednotiek názov subfrazéma, napr. "že či, len aby, veď hej".
Substitučná metóda

Substitučná metóda je
Súčasná frazeológia

Súčasná frazeológia je súhrn frazém súčasného jazyka, ktorý sa vymedzuje najmä týmito vzťahmi
Horúca škvrna

Horúca škvrna () môže byť:
Súslovie

Súslovie alebo slovný pár alebo párové slová je osobitný typ frazém, ktorý sa vyznačuje dvojčlennosťou, priraďovacím (spojkovým alebo bezspojkovým) spojením zložiek, zvukovou alebo tvarovou podobnosťou zložiek a zvyčajne aj nezameniteľnosťou poradia zložiek. Najčastejšie sú súslovia, ktoré vznikli spojením príslovkových zložiek ("pekne ruče, isto-iste"), menej často spojením adjektiválnych alebo substantívnych zložiek ("neslaný nemastný, hlava-nehlava"). Na rozdiel od niektorých iných jazykov (napr. nemčiny: "schalten und walten") v slovenčine niet slovesných súsloví (je tu síce súslovie, ktoré vzniklo zo slovesných tvarov, ale to nemá slovesný, lež príslovkový charakter: "stoj čo stoj"). Ako starší názov sa na pomenovanie súslovia uplatňoval názov párové slová. Súslovie vzniká viacerými spôsobmi, najmä
Súvzťažnosť frazémy so slovom

Súvzťažnosť frazémy so slovom je vlastnosť frazém, ktorá ukazuje, že paralelnosť medzi frazémou a slovom je väčšia, než býva medzi inými dvojicami jazykových jednotiek. Súvzťažnosť sa vidí najmä v paralelných funkciách obidvoch uvedených jednotiek. Teória súvzťažnosti sa vo frazeológii prijala na samarkandskej frazeologickej konferencii r. 1971, keď sa týmto príznakom frazém nahradilo dovtedy prevládajúce kritérium ekvivalentnosti frazémy so slovom. V porovnaní s ekvivaletnosťou sa súvzťažnosť chápe ako voľnejšia a dynamickejšia vlastnosť, ktorá pokrýva širšiu časť frazeológie, ako predtým pokrývala koncepcia ekvivalentnosti frazémy a slova. Prijatie kritéria súvzťažnosti frazémy so slovom znamenalo metodologický posun vo frazeológii smerom k jej oveľa širšiemu vymedzovaniu.
Synchrónna frazeológia

Synchrónna frazeológia je
Synchrónno-porovnávacia metóda frazém

Synchrónno-porovnávacia metóda frazém je metóda porovnávania frazém dvoch alebo viacerých jazykov v synchrónnom pláne. Niekedy sa uplatňuje s. m. pri vnútrojazykovom porovnávaní na analýzu vlastností komponentov medzi príbuznými frazém a tiež voľnými slovnými spojeniami.
Synsémantická frazéma

Synsémantická frazéma je frazéma, ktorá je funkčný ekvivalent príslušných synsémantických gramatických slovných druhov, ako sú predložky, spojky, častice a tiež citoslovcia. Op. autosémantické frazémy.
Synsémantický komponent frazémy

Synsémantický komponent frazémy je komponent frazém z kategórie tzv. neplnovýznamových, resp. pomocných, relačných slovných druhov. Patria sem predložky, spojky a častice a citoslovcia. Z hľadiska frazeológie zohrávajú dôležitú úlohu pri tvorbe a klasifikácii minimálnych frazém. Porov. minimálne frazémy, subfrazémy.
Syntagmatická frazéma

Syntagmatická frazéma je frazéma, ktorá má syntagmatickú štruktúrnu bázu. Svojou povahou stoja medzi asyntagmatickými, resp. minimálnymi a vetnými, resp. propozičnými frazémami.
Syntaktická frazeológia

Syntaktická frazeológia je iba v novších frazeologických teóriách vydeľovaný typ, ktorý zahrňuje frazémy, pri ktorých frazeologizačný proces zasahuje nie konkrétne slovné spojenie, ale samotnú syntaktickú konštrukciu. Jednotky tohto typu sa označujú aj ako frazeologizované konštrukcie, resp. tautologické frazeologizované konštrukcie. Frazeologické slovníky takéto jednotky zvyčajne nezachytávajú. Problematika syntaktických frazém sa častejšie spracúva pri opisoch syntaktickej roviny, a to ako osobitné prípady príslušných konštrukcií. Zriedkavejšie sa tu uplatňuje aj názov frazeoschéma.
Syntaktická variantnosť frazémy

Syntaktická variantnosť frazémy je ustálená premenlivosť syntaktickej stavby frazém, ktorá nenarúša vecný ani kategoriálny význam frazémy. Treba ju odlíšiť od premenlivosti, ktorá mení denotatívny význam (tu už ide o syntaktickú aktualizáciu, i od premien kategoriálneho významu (tu ide o frazeologické deriváty (p.). Porov. aj syntaktický variant.
Syntaktický variant frazémy

Syntaktický variant frazémy i konštrukčný variant frazémy je ustálená podoba frazémy, ktorá sa od iných podôb odlišuje nejakými konštrukčnými odchýlkami, pričom však nenarúša identitu frazémy, jej význam ani obraznosť. Konštrukčné odchýlky sa môžu dotýkať rozličných stránok výstavby frazémy, a tak aj syntaktických (konštrukčných) variantov je viacej typov, predovšetkým transpozičný variant frazémy (p.), pozičný variant frazémy (p.) a modálny variant frazémy (p.). Od syntaktických variantov ako ustálených premien vo výstavbe frazémy treba odlišovať syntaktickú aktualizáciu (ako neustálené, individuálne, aktuálne zmeny v stavbe, ktoré potom vyvolávajú aj zmenu ustáleného významu frazémy) a frazeologickú deriváciu (p.) založenú na konštrukčných zmenách.
Systémová povaha frazém

Systémová povaha frazém je doteraz celkom nevyriešená základná otázka frazeológie. Jestvujú dva odlišné názory. Podľa jedného sú frazémy nemodelové a ustálené syntagmy prvkov, z ktorých (aspoň) jeden je z hľadiska druhého členom extrémne obmedzenej a zavretej paradigmy (Filipec – Čermák, 1985). Podľa druhého je frazeologický systém
Systémovosť frazeológie

Systémovosť frazeológie je v semiotickom zmysle predstavujú frazémy osobitný celok, ktorý je pripätý na totalitu životných skúseností, a to intímnejšie, než ostatná časť systému jazyka. A to až tak, ako by bola bližšia životu než dispozičnej sfére langue v našom vedomí. Preto sa chápe už sama osebe ako fakt kultúry (p.). To vplýva aj na charakter usporiadanosti frazém, čo súvisí s problémom systemizácie frazém pri jej vedeckom a pedagogickom traktovaní. Miesto čisto logickej systemizácie sa tu celkom prirodzene ponúkajú pragmatické kritériá triedenia, ktoré takýto "plný" výskum vysúvajú mimo sféry jazykovedy, kde sa za jedinú primeranú pôdu pre ňu pokladá obmedzené spracúvanie jej úzko lingvistických aspektov.
Štandardizácia ľudovej frazeológie

Štandardizácia ľudovej frazeológie je proces prijatia frazém ľudového pôvodu do spisovného jazyka. Tento proces je potrebný najmä v prípadoch, keď sa ľudová frazeológia stvárňuje nárečovou podobou. Pri štandardizovaní nejde iba o to, že sa ľudová frazéma uplatní napr. v umeleckom diele. Súčasne s tým musí prebehnúť aj prispôsobenie najmä tvarovej stránky ľudovej frazeológie normám spisovného jazyka. Tento proces bol živý najmä v minulosti – najmä zásluhou Dobšinského rozprávok a povestí a potom slovníkovým zachytením v Zátureckého Slovenských prísloviach, porekadlách a úsloviach sa takmer celé bohatstvo ľudovej frazeológie štandardizovalo a stalo sa základom domácej frazeológie aj v spisovnom jazyku.
Štruktúrny typ frazém

Štruktúrne typy frazém sú typy frazém v podstate zhodné vo všetkých obdobiach vývinu nášho jazyka.
Štruktúrno-sémantický frazeologický model

štruktúrno-sémantický frazeologický model je štruktúrno-sémantický invariant ustálených spojení, schematicky odrážajúci relatívnu stabilnosť ich formy a sémantiky, napr. "vyjsť + na čo" – dostať sa do ťažkej situácie ("vyjsť na psí tridsiatok; vyjsť na žobrácku palicu; vyjsť na mizinu").
Štruktúrno-typologická analýza frazém

Štruktúrno-typologická analýza frazém je porovnávacia analýza, ktorá zisťuje zhody a rozdiely medzi frazémami rôznych jazykov.
Štruktúrny frazeologický model

Štruktúrny frazeologický model je typ syntaktických konštrukcií, ktoré tvoria štruktúrny základ frazém. Napr.
Sergej Kohut

JUDr. Sergej Kohut (; * 22. marec 1940, Užhorod, Ukrajinská SSR, Sovietsky zväz) je slovenský sudca Ústavného súdu SR. Za sudcu Ústavného súdu bol vymenovaný prezidentom 16. februára 2007. Jeho právnou špecializáciou je správne právo.
Profesná kariéra.
V roku 2002 kandidoval ako protikandidát Štefana Harabina na post predsedu Najvyššieho súdu SR.
Štylistická klasifikácia frazém

Štylistická klasifikácia frazém je jedno z najstarších triedení jednotiek frazeológie. Spočiatku sa z tohto hľadiska frazémy delili na príznakové a bezpríznakové (u nás J. Mihál). Toto triedenie však nebolo pre frazeológiu primerané. Ďalšie štylistické triedenie vychádzalo z vydeľovania niekoľkých špecifických skupín frazém (humorné, ironické, dysfemické a pod.), ale ani toto triedenie nebolo dostatočne všeobecné. Novší prístup k štylistickému triedeniu frazém vychádza z predpokladu, že v rámci takejto klasifikácie je potrebných viacej stupňov rozdelenia. Na prvej rovine ide podľa neho o rozdelenie podľa základnej štylistickej opozície, teda na frazémy knižné a hovorové. Na druhom stupni sa postupuje podľa toho, či je uvedená polarizácia zastúpená vo výraznej miere alebo tlmene. Spojením týchto dvoch krokov sa vydeľujú štyri základné druhy frazém zo štylistického hľadiska, a to výrazne knižné, výrazne hovorové frazémy, frazémy s tlmenou hovorovosťou a frazémy s tlmenou knižnosťou. Posledné dva typy sa vyznačujú tým, že sa môžu uplatňovať takmer vo všetkých textoch, a preto sa označujú súborne aj termínom medzištylová, resp. neutrálna frazeológia (p.). Až na ďalšom, už treťom stupni štylistického triedenia sa vydeľujú také typy, ako básnická frazeológia, publicistická frazeológia (v rámci pólu knižnej frazeológie) a na druhej strane žartovná, ironická, familiárna a pod. frazeológia (v rámci pólu hovorovej frazeológie). V minulosti sa štylistický charakter pripisoval aj termínu ľudová frazeológia. Jeho štylistická povaha sa však inkorporovala do názvu hovorová frazeológia, a tak sa názov ľudová frazeológia novšie uplatňuje v rámci klasifikácie frazém podľa pôvodu, a to ako označenie frazém ľudového pôvodu.
Štylistická variantnosť frazém

Štylistická variantnosť frazém je označenie štylistických rozdielov medzi variantmi tej istej frazémy. Nejde o osobitný druh variantnosti, ale o zachytenie štylistických vlastností rozličných druhov variantov tej istej frazémy. Porovnať aj štylistický variant frazémy.
Štylistický variant frazémy

Štylistický variant frazémy je voľnejšie označenie hociktorého zo základných typov variantnosti, medzi ktorými sú nejaké štylistické rozdiely. V takomto zmysle sú štylistickým variantom napr. podoby "niečo dosiahlo vrcholu "(na pozadí základného morfologického variantu "niečo dosiahlo vrchol), vyrásť z detských nohavičiek "(na pozadí základného lexikálneho, slovotvorného variantu "vyrásť z detských nohavíc").
Tabuová frazéma

Tabuová frazéma je podľa J. Mihála (1959) skupina štylisticky príznakových frazém, ktorú vyčleňuje popri skupine štylisticky bezpríznakových (neutrálnych) frazém pri pokuse o triedenie frazém z hľadiska štylistiky. Za tabuové frazémy pokladá napr. "krpcami striasť, byť pod borievčom, pásť Abrahámove husi "a i". "Sú to teda frazémy, ktorými sa zjemňujúco pomenúvajú, resp. vyjadrujú nepríjemné veci zo života (smrť, choroba, strata a pod.).
Tertium comparationis

Tertium comparationis je znak, črta, rys, vlastnosť a i., spoločné pre comparatum i comparandum, t. j. porovnávací základ.
Textotvorné potencie frazém

Textotvorné potencia frazém je možnosť štruktúrneho a sémantického obmieňania frazém v texte. Teória textotvorných potencií frazém sa objavila v polovici sedemdesiatych rokov v bývalom Sovietskom zväze. Analýzou textotvorných potencií sa zisťuje úloha a podiel frazeologických jednotiek v rámci celého inventára jazykových prvkov, ktoré sú podstatné pre daný text a na druhej strane sa skúmajú v rámci tejto teórie spôsoby realizácie frazeologických jednotiek z hľadiska potrieb textu. Výskumy ukázali, že podiel frazeologických jednotiek na výstavbe textu vzrastá s mierou štuktúrnej a sémantickej prestavby jej základnej podoby, čiže s narastaním protirečení na osi uzuálne, resp. ustálené a aktuálne. Od textotvorných potencií treba odlíšiť tzv. derivačné potencie frazeologických jednotiek, ktoré nie sú kontextovo viazané. Textotvorné potencie vyplývajú z troch základných druhov zmien, ktorým podliehajú frazémy v texte. Sú to modifikačné, kombinačné a transformačné zmeny. Pri modifikačných zmenách môže ísť o prestavbu 1) v rámci frazémy, a to
Transformácia frazém

Transformácia frazém je štruktúrna zmena frazémy vedúca k zmene jej funkcie, napr.: "plávať proti prúdu – plavba proti prúdu; postaviť niečo na hlavu – postavený na hlavu; posledná cesta – odprevadiť niekoho na poslednej ceste". Takto chápané t. f. sa označujú aj ako deriváty frazém. Širšie chápanie t. f. predkladá F. Čermák. Rozlišuje t. f. medzirovinné, kde sa transformát odlišuje od východiskovej jednotky príslušnosťou do inej roviny. Patrí sem nominalizácia, verbalizácia, adjektivizácia, adverbializácia a i., napr.: "chytat lelky – lelkovat; bílý jako sníh – sněhobílý; tichá voda "z vety "Tichá voda břehy myje". Druhým typom sú tzv. vnútrorovinné t. f., ktoré delí na medzištruktúrne (patria sem uvádzané deriváty frazém) a vnútroštruktúrne, kde ide o vetvenie základnej štruktúry na viacčlennú štruktúru aditívnym alebo redukčným spôsobom ap. Za t. f. považuje aj paradigmatické zmeny frazém, ku ktorým dochádza pri zapojení frazém do kontextu. Označuje ich ako gramatické transformácie. Tieto t. f. patria pod tzv. aktualizačné transformácie, kde zaraďuje ešte tzv. syntagmatické (kontaktné – aditívne, redukčné, inverzné; dištančné t.) a paradigmatické t. f., kam patria tzv. štatutárne – fázové (inchoatívnosť, duratívnosť, terminatívnosť) a agensiálne. Tretím typom sú zmiešané t. f.
Transformačná metóda

Transformačná metóda je metóda skúmajúca tranformačné možnosti frazém v porovnaní s tranformačnými možnosťami v pravidelnom jazyku, čím možno určovať mieru idiomatickosti frazém, pretože každá frazém má veľmi špecifický a individuálny súbor realizovateľných transformácií.
Transpozičný variant frazémy

Transpozičný variant frazémy je druh syntaktického variantu založený na celkovej prestavbe konštrukcie frazémy, pričom sa nemení vecný ani kategoriálny význam (identita) frazémy. Napr. "kuť železo zahorúca – kuť železo, kým je horúce, vyskočil ako hadom uštipnutý – vyskočil, akoby ho had uštipol."
Typologický frazeologický model

Typologický frazeologický model je všeobecno-abstraktná štruktúrna al. štruktúrno-sémantická konštrukcia, spoločná pre viaceré jazyky, príbuzné i nepríbuzné, nerovnakého pôvodu. Porov. areálový opis frazeológie.
Univerzálny ľudský zmysel frazém

Univerzálny ľudský zmysel frazém je túto extrapoláciu povahy frazém dovoľuje podľa všetkého fakt univerzálií samého ľudského rodu, ako ju skúma a dosvedčuje historická antropológia. Vo frazeológii to – proti nepopierateľnej idiomatickosti a autochtónnosti frazém – dotvrdzuje sám ich semiotický zmysel, spočívajúci v dôraze na autentickom chápaní životných situácií. V ich interpretácií sa síce tak alebo onak odráža pocit vernosti pomyselnému celkovému zmyslu seba, vlastnej komunity, no pritom sa neustále myslí na "človeka vôbec", človeka v zmysle hodnôt, ktoré sa mu pripisovali počnúc od renesancie v súhrnnom pojme "humanity". Ľudia však v sebe odjakživa pociťovali tento pojem ako fenomén solidarity s inými. V samých frazémach sa to odráža vo fakte, že ako subjekt konania v situáciách modelovaných frazémami sa uvádza pomenovanie "človek". A cíti sa aj bez tohto výslovného vyjadrenia. Frazeológia v jednotlivých ľudských spoločenstvách stelesňuje vlastne zmysel ľudského života, človeka a ľudstva, a to napríklad aj v tzv. laxných frazémach (p.), aspoň per negationem: "bližšia košeľa ako kabát".
Useknutie frazémy

Useknutie frazémy je jeden z produktívnych aktualizačných zásahov (p.) do zloženia frazémy. Takýto zásah zvyčajne výrazne zasahuje aj významovú platnosť frazémy (je to teda zreteľná aktualizácia), ale v istých prípadoch, keď aj zvyšková časť frazémy nesie ten istý význam, aký mala frazéma ako celok, môže sa stať takýto postup východiskom pre derivovanie samostatnej frazémy. Postup tohto druhého typu je dosť bežný pri uplatňovaní najmä prísloví a porekadiel so súvetnou stavbou v publicistike, napr. "Koľko rečí vieš..., Ako si ustelieš..". Cieľom takejto operácie nie je meniť význam frazémy, ale skôr iba vypustenie nepotrebných zložiek, pretože pri všeobecnej známosti prísloví a porekadiel si každý chýbajúcu časť ľahko doplní (je príznačné, že takýto postup sa uplatňuje iba pri všeobecne známych prísloviach a porekadlách). Niektoré prípady takéhoto useknutia sa už všeobecne akceptovali, a tým sa vlastne derivovala nová frazéma. Porov.: "Tichá voda brehy myje (podmýva) – tichá voda"; "Zakázané ovocie najlepšie chutí – zakázané ovocie."
Úslovie

Úslovie je
Ustálená jednoslovná metafora

Ustálená jednoslovná metafora je proti jednoslovnej frazéme, ktorá sa vyznačuje istým stupňom idiomatickosti, t. j. istým akcentom životnej múdrosti, vďaka čomu sa všeobecne uznáva a používa, jednoslovná metafora nemá charakter tohto uznania a všeobecného používania. Je "príležitostná". Pri častejšom používaní sa rýchlo opotrebúva, takpovediac "vypáchne" a odumiera. Ak sa predsa len frekventuje, stráca štandardizovaním obraznosť a lexikalizuje sa. Pravda, presných hraníc tu niet, a jazyk ich ani nepozná. To však neznamená, že tieto dve kvality nemajú svoje vyhranené gravitačné centrá. Porov. jednoslovná frazéma.
Ustálené prirovnanie

Ustálené prirovnanie je prostriedok obrazného vyjadrovania. Patrí medzi neparemiologické ustálené výrazy. Neoznačuje predstavu menom, ale istým druhom opisu. Svojou povahou je blízke metafore. Ustáleným prirovnaním sa reálne neprirovnáva, význam je tu intenzifikačný, resp. názorový. Pre túto okolnosť viaceré ustálené prirovnania strácajú aj prirovnávaciu formu a menia sa na nekomparatívne frazeologické jednotky: "jesť ako za dvoch → jesť za dvoch, meniť farby ako chameleón → meniť farby "a pod". "Ustálené prirovnania treba odlišovať od aktuálnych prirovnaní. Pri rozbore prirovnania a pri určovaní hraníc jeho zloženia je potrebné rešpektovať základnú všeobecnú trojčlennú schému prirovnania: comparandum = prirovnávaná časť (to, čo sa prirovnáva) – tertium comparationis = porovnávací základ (spoločný kvalitatívny znak, na základe ktorého sa prirovnáva) – comparatum = prirovnávajúca časť (to, k čomu sa prirovnáva).
Milan Ľalík

Milan Ľalík (* 11. september 1953) je bývalý slovenský sudca, od februára 2007 do februára 2019 sudca Ústavného súdu SR, kde vykonával funkciu podpredsedu. Do funkcie bol vymenovaný prezidentom SR 16. februára 2007.
Do zvolenia za ústavného sudcu bol sudcom Najvyššieho súdu SR a v rokoch 2002 až 2007 aj členom Súdnej rady SR.
Ustálené slovné spojenie

Ustálené slovné spojenie alebo viazané slovné spojenie alebo slovné spojenie je prvé označenie predmetu frazeológie. Na začiatku frazeologických výskumov našli svoje uplatnenie tam, kde bolo potrebné zdôrazniť opozíciu – ustálené slovné spojenie – voľné slovné spojenie. Neskôr sa začalo rozlišovať ustálené spojenie v širšom význame (t. j. všetky slovné spojenia vyznačujúce sa ustálenosťou) a ustálené spojenia v užšom zmysle (patrili sem najmä slovné spojenia ustálenej povahy). Termínu ustálené slovné spojenie istý čas konkurovali aj príbuzné pojmy – ustálený výraz a ustálený zvrat (p.). Presne sa však neterminologizovali, a tak ostali jeho voľnejšími synonymami. Doposiaľ sa využívajú najmä pri popularizačnom výklade, kde sa pripúšťa pomerne voľné zamieňanie presných terminologických pomenovaní.
Ustálený obrat

Ustálený obrat je jeden zo starších, tradičných názvov pre frazému. Názov sa zamieňal s názvami ustálený výraz (p.) a ustálený zvrat (p.), hoci niekedy sa aj diferencovali (ustálený obrat sa najčastejšie chápal buď ako nadradený pojem pre ďalšie dva uvedené názvy alebo ako rovnocenný s názvom ustálený zvrat). Boli to tradičné domáce názvy pre jednotky, ktoré sú v novšej teórii základnými prvkami frazeológie. Názov ustálený obrat nebol – podobne ako ďalšie uvedené názvy – presne a dôsledne terminologizovaný.
Ustálený výraz

Ustálený výraz je jeden zo starších názvov pre frazému alebo pre niektorý jej typ (najčastejšie sa sem zaraďovali neslovesné ustálené slovné spojenia). Porov. aj ustálený obrat.
Ustálený zvrat

Ustálený zvrat je jeden zo starších názvov pre frazému alebo pre niektorý jej typ. Najčastejšie sa do ustáleného zvratu zaraďovali slovesné ustálené spojenia. Porov. aj ustálený obrat.
Vnútorná valencia

Vnútorná valencia je valencia slov ako komponentov frazémy, t. j. schopnosť slov spájať sa s inými slovami takým osobitým spôsobom, ktorý umožňuje vznik ustáleného a obrazného spojenia s jeho špecifickou expresívnosťou, teda vznik frazémy ako istého uzavretého celku. Porovnaj aj valencia, valencia vonkajšia, distribúcia frazém.
Variant frazémy

Variant frazémy je jedna z existujúcich ustálených podôb frazémy, pri ktorej sa aj napriek rozdielom od iných podôb zachováva identita frazémy, zachováva sa jej význam i jej obraznosť. Variant frazémy sa líši od paradigmatických foriem (p.) a paradigmatických radov (p.) frazémy, na druhej strany od frazeologických synoným (p.) a napokon aj od frazeologických derivátov (p.). Požiadavka zachovania identity frazémy, najmä jej významu znamená, že rozdielnosť, premenlivosť podôb sa dotýka iba formálneho stvárnenia frazémy. Formálne rozdiely medzi podobami frazémy možno posudzovať z rozličných aspektov, a tak aj prístupov k triedeniu variantov je viacej. Varianty možno deliť:
Variantnosť frazémy

Variantnosť frazémy je existencia viacerých podôb tej istej frazémy, pričom v každej z nich sa zachováva rovnaký význam. Variantnosť sa dotýka iba výrazovej, formálnej stránky frazémy, prípadne istých významových odtienkov medzi jednotlivými podobami. Variantnosť frazémy je dosť bežným javom. Premenlivosť sa totiž vyskytuje na rozličných rovinách výstavby frazémy. Preto sa bežne vydeľuje morfologická variantnosť (p.), syntaktická variantnosť (p.), lexikálna variantnosť (p.), pričom každá z nich má viacej druhov. Špecifickejším prípadom variantnosti frazémy je kontextová variantnosť frazémy (p.) a štylistická variantnosť frazémy (p.). Diskutabilným typom je tzv. sémantická variantnosť frazémy (p.). Porov. aj variant frazémy.
Vecné a hodnotové meritum

Vecné a hodnotové meritum je schopnosť/vlastnosť frazémy reagovať na faktické životné a ľudské situácie, na ľudské vlastnosti, konanie a pod. a zároveň schopnosť ich hodnotiť (negatívne, pozitívne hodnotenie).
Verbalizačná frazéma

Verbalizačná frazéma je v českej frazeologickej teórii J. V. Bečku jeden zo základných funkčných typov frazém, ktorý sa vyznačuje tým, že už z hotovej mennej jednotky alebo aj zo samostatného (najmä abstraktného) slova pridaním slovesnej zložky utvára obrazné slovesné vyjadrenie, napr. "dobrá nálada – byť v dobrej nálade, tieseň – byť v tiesni, dôvera – získať (stratiť) dôveru, dojem – mať dojem "a pod.
Viacslovnosť frazémy

Viacslovnosť frazémy je jedna z elementárnych vlastností frazémy, ktorá predpokladá, že frazéma sa musí skladať aspoň z dvoch slovných komponentov. V začiatočnej fáze moderného frazeologického výskumu sa záväzne počítalo s prítomnosťou aspoň dvoch pôvodne plnovýznamových slov v zložení frazémy. Rozpracovanie problematiky fakultatívnych zložiek priviedlo k vydeleniu minimálnych frazém, ktoré majú síce dva (tri) komponenty, ale iba jeden z nich je pôvodným plnovýznamovým slovom. Zdanlivo požiadavke viacslovnosti odporuje návrh F. Miku, aby sa k frazémam priradili aj jednoslovné metafory typu "začať si niečo s niekým", slang. "vybehnúť s niekým, mať s niekým niečo "a pod. Záväzná prítomnosť alternantov (p.) ukazuje, že príslušný frazeologický význam platí len za potenciálnej prítomnosti ďalšej zložky (ďalších zložiek), ktorú možno označiť ako potenciálny člen frazémy (p.). Aj tu sa teda predpokladá prítomnosť aspoň dvoch zložiek, hoci jedna z nich je špecificky zastúpená. Ako viaczložkovosť sa modifikovane prijíma táto vlastnosť aj pri tých frazeologických koncepciách, ktoré hovoria o frazeológii napr. v oblasti morfologického tvaru alebo v zloženom slove (napr. v koncepcii F. Čermáka, keď sa za základné kritérium frazeologizovanosti pokladá anomália spojenia, teda nielen spojenia slov, ale aj spojenia morfém, spojenia zložiek v kompozitách atď.)
Viacvrcholová frazéma

Viacvrcholová frazéma je frazéma pozostávajúca najmenej z dvoch pôvodne plnovýznamových slov: "stratiť hlavu, pozerať na svet cez ružové okuliare. nemať dňa ani noci". Osobitnú skupinu týchto frazém tvoria tautologické, resp. reduplikačné frazémy, ktoré vznikli opakovaním toho istého slova v nezmenenej alebo čiastočne pozmenenej podobe, alebo spojením slova s iným slovom utvoreným od toho istého koreňa: "slovo za slovom, deň čo deň, od bodky do bodky, div divúci, tma tmúca, škoda preškoda."
Vidové varianty frazémy

Vidové varianty frazémy sú frazeologické jednotky, patriace funkčne k verbálnym výrazom a odlišujúce sa navzájom v kategórii vidu dokonavosťou – nedokonavosťou slovesných komponentov, napr.: "robiť/urobiť z komára somára, kúpiť/kupovať mačku vo vreci, objavovať/objaviť Ameriku, čistiť/vyčistiť niekomu žalúdok, hádzať/hodiť niekoho do starého železa". Existujú aj tzv. jednovidové frazémy, napr. len dok.: "zapísať si za uši, zahryznúť si do jazyka, narodiť sa v čepčeku, zabiť jednou ranou dve muchy, uzrieť svetlo sveta, otrčiť kopytá, zmiznúť po anglicky; "nedok.: "smiať sa do hrsti, držať sa maminej sukne, žiť na vysokej nohe, poznať ako svoju (vlastnú) dlaň, ležať hore bruchom, špiniť si ruky s niečím, niekým, hádzať perly sviniam, byť z lacného kraja, lízať med cez sklo, držať krok s niekým, ísť do spiša, nesiahať niekomu ani po päty, mlátiť prázdnu slamu "atď. Označenie vidové varianty frazémy má korene v názore, že na rozdiel od lexikálnych vidových párov nejde vo frazeológii o samostatné jednotky a kategória vidu sa chápe ako čisto gramatický jav (E. Kučerová, 1989). Toto chápanie má o. i. aj dôsledky na lexikografické spracovanie frazém. Iná možnosť je chápať tieto frazémy ako vidové páry so statusom samostatných jednotiek. Niekedy sa vidové tvary považujú aj za špecifický druh lexikálneho variantu, ktorý je príznačný iba pre slovesné frazémy. Jeho existencia sa odôvodňuje práve spomínaným faktom, že medzi slovesnými frazémami sú také, ktoré fungujú len v jednom (raz v dokonavom, niekedy zasa iba v nedokonavom) vide, a na druhej strane také, čo majú formu obidvoch vidov. Je napr. iba "aj keby klince z neba padali "(nie padli), rovnako zasa iba "padla "(nie padala) "kosa na kameň", ale na druhej strane môže byť "obrátiť "aj "obracať niečo na popol "a pod.
Vnútorná forma frazémy

Vnútorná forma frazémy je konkrétny obraz frazémy, založený na pôvodnej motivácii celého spojenia, vychádzajúci z priamych významov jednotlivých komponentov. V. f. motivuje druhotný (frazeologický, celostný) význam frazémy. Môže byť jasná, zreteľná, živá, napr. "čierny ako smola; držať jazyk za zubami; mať svoj kus chleba", alebo nejasná, zastretá, zmeravená, napr. "predávať petržlen; mať maslo na hlave".
Vnútorné vzťahy komponentov

Vnútorné vzťahy komponentov sú syntaktické vzťahy medzi zložkami vnútri frazémy. Najmä v čase, keď sa osobitná úloha pri vymedzovaní frazeológie pripisovala petrifikovanosti, hodnotili sa tieto vzťahy ako iba formálne, ako nie reálne, skutočné syntaktické, resp. syntagmatické vzťahy. Novšie rozpracovanie problematiky variantnosti frazém, ako aj zistenia o ohraničenej modelovosti početných frazém potvrdzujú, že vo väčšine prípadov ani vo frazeológii nejde iba o formálne vzťahy, ale že sú to reálne syntaktické vzťahy. Novšie teórie teda posudzujú túto otázku komplexnejšie: na jednej strane pripúšťajú, že v istých celkom petrifikovaných spojeniach sú tieto vzťahy umŕtvené, naozaj iba formálne, na druhej strane zisťujú, že pri väčšine frazém existujú medzi zložkami živé syntagmatické vzťahy, pravda, oproti oblasti voľných spojení značne modifikované, resp. limitované (nemožno robiť napr. všetky tie ich transformácie, aké sú možné v oblasti istých voľných spojení). Preto sa podľa iných teoretických koncepcií považujú za anomálne. Porov. anomálnosť frazém.
Voľný kontext frazémy

Voľný kontext frazémy je ľubovoľné okolie frazémy, ľubovoľné slovné alebo vetné spojenie, s ktorým sa môže frazéma spájať tak, aby sa uplatnili jej významové, kategoriálne aj formálne vlastnosti. Kategóriu voľného kontextu frazémy rozvila tzv. kontextologická teória frazeológie (N. N. Amosova), ktorá popri tomto pojme rozvila aj pojem zvyčajného kontextu frazémy (p.) pričom sa naznačila spoločná báza obidvoch uvedených pojmov. Na priestupnosť hranice medzi obidvoma kategóriami poukázala aj špecifická teória okolia frazémy. Porov. okolie frazémy.
Vonkajší vzťah frazémy

Vonkajší vzťah frazémy je syntaktický vzťah medzi frazémou ako celkom a slovami z kontextu, ktorý sa vyskytuje pri nej. Povahu týchto vzťahov určujú viaceré skutočnosti, predovšetkým však to, či sa frazéma zapája do kontextu kontaktovým alebo dištančným spôsobom, ďalej slovnodruhová príslušnosť kľúčového komponenta frazémy (najživšie a najpestrejšie vzťahy majú frazémy so slovesom ako kľúčovým slovom), potom stupeň sémantického spätia komponentov vo frazéme (napr. frazeologické spojenia majú vo všeobecnosti početnejšie i rozmanitejšie vonkajšie (syntaktické) vzťahy ako frazeologické zrasty) a napokon aj miera ustálenosti (mikroustálenosti) frazémy, a to najmä ustálenosti tvarovej (morfologickej a syntaktickej). Súhrn všetkých týchto vzťahov frazémy sa niekedy súborne nazýva syntaxou frazémy, resp. vonkajšou syntaxou frazémy.
Horúce miesto

Horúce miesto () môže byť:
Všeobecná frazelógia

Všeobecná frazelógia je časť frazeologickej teórie, ktorá rieši otázky metodológie a metodiky skúmania frazém, problémy vymedzenia a klasifikácie frazém a vzťah frazeológie k iným lingvistickým a nelingvistickým disciplínam.
Výchovné pôsobenie frazeológie

Výchovné pôsobenie frazeológie je pôsobenie frazeológie s využitím pozitívnych životných skúseností, základných morálnych princípov a ideálov vo výchove, v pedagogickom procese pri rozvíjaní osobnosti žiaka. Pri tomto pôsobení treba brať do úvahy, že frazeológia vyjadruje ľudskú životnú múdrosť, ľudský život s jeho negatívami a protirečeniami, ale zároveň aj s ideálmi a pozitívami. Pri úsilí dosiahnúť výchovné pôsobenie frazeológie treba dešifrovať často skrytý výchovný zmysel frazémy a starostlivo ho vysvetliť v tom zmysle, že morálny aspekt napriek ťažkostiam prevládne a zvíťazí.
Výchovný cieľ frazém

Výchovný cieľ frazém je aplikovanie významu frazémy v pozitívnom zmysle formujúcom hodnoty a ideály a zároveň využívajúcom výchovné poučenie s kritickým zameraním voči ľudským či spoločenským nedostatkom a chybám.
Výklad frazeologickej jednotky

Výklady frazeologických jednotiek sú metajazykové ekvivalenty významu frazémy vo forme analytickej parafrázy, slovného spojenia, resp. niekedy aj jednoslovného synonymného ekvivalentu, ale aj vo forme logického zápisu používané najmä v lexikografii.
Výpovedná komplexnosť frazém

Výpovedná komplexnosť frazém je vlastnosť frazém vyplývajúca z funkčných aspektov frazém, ktoré súvisia s aktuálnou situáciou, s komunikačnou aktivitou hovoriaceho tak tesne, že je tu zrejmá spojitosť s plánom výpovede, s plánom vety. Frazémy boli prvotne aktuálnymi výpoveďami a niektoré z nich si zachovali vetný charakter, napríklad niektoré príslovia a porekadlá "trafila kosa na kameň; horšie bolo, a nechválili; čo na srdci", "to na jazyku."
Vývinová variantnosť frazém

Vývinová variantnosť frazém je jedna zo základných vlastností frazém; stály sprievodný jav vo frazeológii vo všetkých vývinových obdobiach jazyka. Určenie variantnosti frazém (morfologickej, syntaktickej al. lexikálnej) je podmienené
Vývinová modifikácia

Vývinová modifikácia je frazéma vyskytujúca sa v priebehu vývinu jazyka a odlišujúca sa svojou formou i obsahom od súčasných frazém.
Vznik frazém

Vznik frazém je proces tvorenia frazém. Vo frazeológii sa uplatňujú nasledovné frazeologizačné mechanizmy: