Brehuľa hnedá

Brehuľa hnedá (iné názvy: brehuľa obyčajná, brehuľa riečna;lat. "Riparia riparia") je malý vták z čeľade lastovičkovité. Hniezdi v Severnej Amerike a v Eurázii. Na Slovensku sa vyskytuje v nížinách a kotlinách do nadmorskej výšky 700 – . Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov brehuľa hnedá patrí medzi najmenej ohrozené druhy, celková populácia klesá, v severnej Amerike bol za posledných 40 rokov zaznamenaný slabý, štatistiky nevýznamný pokles. Európska populácia má nejasný trend.
Opis.
Brehuľa hnedá meria a váži 11,5 – 16 g. Samček aj samička majú rovnaké zafarbenie. Vrchnú stranu majú hnedú alebo do siva. Cez hrvoľ prechádza sivohnedý priečny pás. Brada, hrdlo a spodná časť tela je biela. Letky, kormidlové perá a nohy sú tmavé. Mláďatá sa líšia svetlými béžovými okrajmi pierok.
Hlas.
Ozýva sa suchým "črip", poplašný hlas je krátke "pritt" a spev je tichý štebot.
Výskyt a stav na Slovensku.
Na Slovensku sa vyskytuje v nížinách a kotlinách všade tam, kde má možnosť hniezdiť. Vyhľadáva strmé brehy vôd a strmé steny v rôznych ťažobných miestach piesku a zeminy. Tieto biotopy podliehajú erózii. Brehuľa hnedá dokáže rýchlo obsadiť nové príležitosti.
Je to sťahovavý druh. Na jeseň odlieta v auguste a v priebehu septembra. Zimuje v strednej a severozápadnej Afrike, severoamerická populácia odlieta do Južnej Ameriky. Zo zimovísk sa vracia v druhej polovici apríla.
Odhadovaný počet hniezdnych párov je 10 000 – 20 000, došlo k poklesu populácie aj areálu o 20 – 50 % (r. 1999). Ekosozologický status v roku 2001 žiadny. V roku 2014 "NT* A2a" - takmer ohrozený.
Hniezdenie.
Hniezdia v kolóniách. Po návrate zo zimoviska začne samček ešte bez samičky vyhrabávať novú noru. Nora zohráva dôležitú úlohu pri tvorbe páru. Keď už má vyhrabaných prvých 10 – 15 či sadne si do vchodu a čaká okolo letiace samičky. Len čo sa niektorá objaví, vzlietne a urobí kruh okolo vchodu a pritom ju láka štebotavým spevom. Samička si vyberá a prezerá viaceré ponuky. Ak sa však rozhodne, pomáha pri stavbe a dôsledne bráni noru pred ďalšími samičkami. Ak ostane samček nespárený, presťahuje sa na inú časť kolónie a začne vyhrabávať novú noru. Ak si už pár vyhrabe 40 –  dlhú chodbu, vyhrabú si na konci komôrku s priemerom 10 – . Pri práci používajú nohy (hrabú pazúrmi), zobák a krídla. Vyhrabaný materiál vymetajú cúvaním. Na nohách majú k tomu účelu pevné pierka. Ku koncu prác je samička stále aktívnejšia a samček ju len sprevádza. Býva to približne 3 – 5 dní pred znášaním. V tom čase sa veľa pária a spolu nocujú v nore. Samček ju v tom období všade sprevádza.
V čase znesenia prvého vajíčka ešte nie je v komôrke žiadny hniezdny materiál. V priebehu znášanie ešte nanosia steblá tráv a pierka. Znášku tvorí 4 – 6 (2 – 7) vajíčok. Zahrievajú ich obaja rodičia, no hlavne samička. Samičke vypadnú na bruchu pierka, koža zvráskavie a viac sa prekrvuje, vytvorí sa hniezdna lysina. Holiatka sa vyliahnu za 12 – 16 dní. Obaja rodičia ich kŕmia 4 – 5-krát za hodinu. Pri love sa nevzdialia viac ako na 1 – .
Nová populácia opúšťa hniezdnu noru za 16 – 18 (22) dní a ešte ďalší týždeň ich rodičia kŕmia. Mláďatká sa stanú samostatné a opustia okolie hniezdiska. Časť rodičov sa pustí do druhého hniezdenia (júl).
Potrava.
Lovia nízko nad vodou veľkou rýchlosťou, až /h. Chytajú hmyz, vošky, mravcovité a podenky ("Ephemeroptera").
Ochrana.
Je zákonom chránená, spoločenská hodnota je 1000 € .
Brehuľa hnedá je druh európskeho významu, ktorý je kritériovým druhom v 5 chránených vtáčich územiach (Dunajské luhy, Laborecká vrchovina, Medzibodrožie, Chránené vtáčie územie Poiplie a Záhorské Pomoravie).
Druh je zaradený do Bernského dohovoru (Príloha II).