Magdaléna Francúzska

Magdaléna Francúzska alebo Magdaléna z Valois (* 1. december 1443, Tours† 21. január 1495, Pamplona) bola francúzska princezná, ktorá sa stala princeznou z Viany sobášom s Gastonom z Foix. V rokoch 1479 až 1494 bola regentkou Navarry počas vlády svojich dvoch detí, z ktorých každé sa stalo panovníkom Navarry.
Život.
Narodila sa v Tours ako mladšia dcéra francúzskeho kráľa Karola VII. a Márie z Anjou.
Magdaléna bola zasnúbená s Ladislavom Pohrobkom, ten však 23. novembra 1457 náhle zomrel v Prahe pri príprave na sobáš. Povrávalo sa vtedy, že ho politickí protivníci v Čechách otrávili. V 20. storočí sa dokázalo, že Ladislav zomrel na leukémiu.
Namiesto toho sa v roku 1461 v Saint-Jean-d'Angély vydala za Gastona z Foix, princa z Viany, syna a dediča Gastona IV z Foix a Eleonóry Navarrskej.
Navarrská regentka.
Jej manžel zomrel v roku 1470, takže skôr ako jeho otec. Keď Gaston IV zomrel v roku 1472, jeho majetky zdedil Magdalénin syn, František Phoebus. František sa stal dedičom Navarry v roku 1479 po smrti svojho prastarého otca Jána II. Aragónskeho a Navarrského, ktorý prenechal Navarru právoplatnému dedičovi, Magdaléninej svokre Eleanor. Eleanor strávila ako kráľovná len niekoľko týždňov, kým nezomrela.
František Phoebus sa stal kráľom a jeho matka pôsobila ako regentka až do jeho smrti, vo veku 15 rokov, v roku 1483. Magdaléna pokračovala v regentstve, potom za svoju dcéru Katarínu až do roku 1494. Počas tohto regentstva bola nútená bojovať proti svojmu švagrovi Jánovi z Foix, ktorý si nárokoval navarrský trón ako mužský dedič Františka Phoebusa.
V roku 1483 zariadila svadbu svojej dcéry za francúzskeho šľachtica na návrh francúzskeho kráľa a odmietla následníka trónu Kastílie a Aragónska, aby ochránila Navarru pred zjednotením s Kastíliou a Aragónskom francúzskou alianciou. Manželská zmluva bola podpísaná v roku 1484 a svadba jej dcéry sa konala v roku 1486. Manželstvo jej dcéry malo byť konzumované až v roku 1491. Je možné, že konzumácia manželstva, keďže ide o politickú udalosť, bola zámerne odložená, aby sa Kataríne jej manželovi zabránilo vyhlásiť zákonnú plnoletosť, čo by umožnilo Magdaléne pokračovať vo svojej vláde. Magdaléna naďalej pôsobila ako regentka napriek tomu, že jej dcéra porodila v roku 1491 a jej manželstvo bolo jednoznačne naplnené a vo veku 23 rokov by už nemala mať potrebu regentky. Jej pokračujúce regentstvo aj po korunovácii jej dcéry v roku 1494 je jasne dokázané, keďže je zdokumentované, že naďalej podpisovala listiny a bola oficiálne spomínaná najskôr ako regentka napriek tomu, že jej dcéra a zať boli dospelí.
V roku 1494 bola Magdaléna zajatá Ferdinandom II. Aragónskym. Tým sa skončilo jej regentstvo v Navarre a potvrdilo sa, že jej dcéra a zať boli od tejto doby aktívnymi vládcami. Zomrela v nasledujúcom roku v Pamplone a jej smrť vyvolala nový konflikt.
Smrťou francúzskeho kráľa Karola VIII. (Magdalénin synovec) prestali potomkovia francúzskeho kráľa Karola VI. obsadzovať francúzsky trón. Smrťou Anny Francúzskej, Magdaléninej netere, spolu s neterou jej staršej sestry Yolande, vojvodkyne Savojskej, sa stali poslednými žijúcimi legitímnymi potomkami francúzskeho kráľa Karola VII. Jej potomok a dedič, Henrich III. Navarrský, sa v roku 1589 stane francúzskym kráľom, čím sa na francúzsky trón vráti pôvod a dedič Karola VI. a Karola VII.
Rodina.
Mala dve deti: