burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Nemcovce (okres Prešov)

Nemcovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Časti obce.
Obec nie je členená ulicami, okrem hlavnej časti tvoria územie aj miestne časti Majerisko a Záhumnie.
K obci patrí aj osada Zimná Studňa, ktorá je od Nemcoviec vzdialená 2 km.
Vodné toky.
Ladianka
Dejiny.
V dvanástom až trinástom storočí – v období po tatárskom vpáde nastalo osídlenie terajšieho Slovenska nemeckými osadníkmi. Pravdepodobne z tohto obdobia pochádza aj názov obce Nemcovce, podľa národnej príslušnosti osadlíkov . Už prvá písomná zmienka o obci z roku 1364 hovorí o tomto názve. Pôvodne obec tvorilo niekoľko osád – „Gerendeľ, Hydekut a Mlynica“, kým sa obyvatelia neusadili na terajšom mieste. Podľa niektorých zdrojov história siaha až do obdobia Veľkomoravskej ríše, čo dokazujú početné vykopávky v katastrálnom území obce.
Politika.
Obecné zastupiteľstvo.
Približne na začiatku obce sa nachádza obecný úrad spojený s kultúrnym domom.
Susedné obce.
Obec susedí s obcami, priamo či nepriamo: 
Obyvateľstvo.
Počas niekoľkých storočí obec prešla mnohými zmenami až k terajšiemu stavu. V súčasnej dobe má obec cca 110 obytných domov, v ktorých žije 469 obyvateľov (podľa sčítania ľudu z 31.12.2015). Obec tvorí cca 249 rímskokatolíkov a cca 220 evanjelikov a. v. vyznania.
Náboženstvo.
Evanjelická cirkev a. v..
Cirkevný zbor v Šarišsko-zemplínskom senioráte, do roku 1952 v Šarišskom senioráte. Vznikol v druhej polovici 16. storočia, pravdepodobne ako fília Prešova, Kapušian a Chmeľova, ako samostatný zbor od roku 1636. Prvý kostol používal zbor do roku 1786, druhý kostol, vybudovaný roku 1786, pre zlý stav v roku 1914 zbúraný, terajší kostol postavený 1961. Fara bola vybudovaná v roku 1989. Filiálky cirkevného zboru: Lada, Kapušany, Šarišská Poruba, Lipníky a Zimná Studňa.
Kultúra a zaujímavosti.
Pomníky.
V strede obce je postavený pamätník šiestim občanom zastreleným počas druhej svetovej vojny nemeckými fašistami.
Parky.
Uprostred obce sa nachádza malý park, ktorý stratil svoju bývalú podobu.
Občianska vybavenosť.
Nachádza sa tu evanjelický a.v. kostol (1961) s farou (1989) a rímskokatolícky Kostol sv. Cyrila a Metoda, postavený v roku 1969.
Šport.
V obci sa nachádza futbalové ihrisko, tenisový kurt a v zime aj 2 klziská.
Doprava.
Stredom obce vedie asfaltová cesta až po osadu Zimná Studňa.
Okolo obce vedie železničná trať.
Lipníky

Lipníky sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Obec sa nachádza asi severovýchodne od mesta Prešov na ceste I triedy smerom do Vranova nad Topľou.
Obec Lipníky vznikla 28. augusta 1990 spojením susediacich osád: Lipníky, Pohrabina a Taľka.
Medzany

Medzany sú obec na Slovensku v okrese Prešov. V Medzanoch žije približne 1000 obyvateľov. Žijú tu príslušníci rímskokatolíckej cirkvi, evanjelickej (ECAV), Cirkvi bratskej a iných.
Obec sa rozprestiera v Šarišskom podolí na strednom toku rieky Torysy. Charakteristickú panorámu chotára obce tvorí Šarišský hradný vrch () sopečného pôvodu, tvorený mladotreťohornými amfibolicko pyroxénickými andezitmi.
Miklušovce

Miklušovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
História zaznamenala aj tieto názvy obce: rok 1773 - Miklósvágás, Miklósvagas, Miklussowcze; 1786 - Miklóschwágásch, Miklussowce; 1808 - Miklósvágás, Miklússowce, Mikulássowce, Miklósfalva, Nickelsdorf; 1863–1902 Miklósfalu ,Miklósvágás; 1907–1913 Miklósvágása; 1920 Miklúšovce; 1927– Miklušovce.
Symboly obce.
Pečať.
Obec Miklušovce používala na potvrdzovanie svojich písomností obecnú pečať z roku 1786. Je to najstaršia známa pečať obce zachovaná na písomnosti. Prvýkrát bola použitá 25. marca 1787. V kruhopise je majuskulným písmom uvedené: POS (sessio): MIKLOSVAGAS: 1786. V pečatnom poli je vyobrazený doprava otočený jeleň s výrazným parožím, stojací na zadných nohách. Predné má zdvihnuté, ako pri výskoku.
Erb.
Obec Miklušovce bola od roku 1751 vo vlastníctve šľachticov Šemšejovcov. Tí majú v svojom rodovom erbe vyobrazeného jeleňa vo výskoku, držiaceho na predných nohách malý oválny štít. Ak porovnáme symbol rodového a obecného erbu nachádzame pozoruhodnú podobnosť. Domnievame sa, že rytec pri zhotovovaní obecného pečatidla v roku 1786 prevzal z rodového erbu vtedajších majiteľov obce základný symbol jeleňa a znázornil ho v obecnom typáriu.
Erb obce Miklušovce - v modrom štíte strieborný vzpínajúci sa jeleň so zlatou zbrojou. 
Vlajka.
Vlajka obce Miklušovce pozostáva z troch pozdĺžnych pruhov vo farbách žltej (l/5), bielej (3/5) a modrej (1/5). Má pomer strán 2:3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvomi zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu. 
Symboly obce Miklušovce sú zaevidované v Heraldickom registri Slovenskej republiky pod signatúrou M/96. 
Obyvateľstvo.
V roku 1970 žilo v obci 497 obyvateľov. Koncom roku 2004 mala obec 340 (obyvateľov.
Mirkovce

Mirkovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov, situovaná približne 12 km juhovýchodne od Prešova v Košickej kotline, kde obec obklopujú Slanské vrchy.
V obci žije približne 1 400 obyvateľov. Mirkovce si zachovávajú tradičný charakter, hoci veľká časť obyvateľov dnes pracuje v okolitých mestách, najmä v Prešove a Košiciach.
Dejiny.
Prvá zmienka o Nižných Mirkovciach pochádza z roku 1320, kde sú označované ako „Myrk“ alebo „Mirkowcze“ a patrili myšlianskemu prepošstvu. Vyšné Mirkovce sa prvýkrát spomínajú v roku 1764 pod názvom „Felső Merk“. Obe tieto časti sa v roku 1944 zlúčili do jednej obce Mirkovce.
V roku 1949 obec zasiahla povodeň, ktorá spôsobila vážne škody a úmrtie štyroch osôb. V roku 1958 bolo v obci založené Jednotné roľnícke družstvo (JRD), čím sa posilnil poľnohospodársky charakter obce.
Lemešany

Lemešany sú obec na Slovensku v okrese Prešov v Prešovskom kraji.
Dejiny.
V prvé dni po vyhlásení vzniku Česko-slovenska v roku 1918 bola situácia na Slovensku neprehľadná. Na výzvy maďarských orgánov mali byť v mestách a dedinách zakladané maďarské národné výbory no v Lemešanoch došlo k opačnému procesu. Na výzvu maďarských orgánov tu vznikla okresná národná rada ako orgán slovenského ľudu. V obci sa zišli zvolení zástupcovia ľudu a za jej predsedu zvolili Jána Hysku, evanjelického farára z Obišoviec. Zhromaždenia, ktoré vyjadrilo požiadavku pripojenia sa k Česko-slovensku, sa zúčastnili početné zástupy ľudí. Ľudia v obci privítali vznik nového štátu aj tím, že okrem strhania maďarských nápisov vyhnali z obce obvodného notára a rekvírovali miestnych statkárov.
Lažany (okres Prešov)

Lažany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Krížovany

Krížovany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Kvačany (okres Prešov)

Kvačany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Kokošovce

Kokošovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Kojatice (okres Prešov)

Kojatice sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Kendice

Kendice sú obec na Slovensku v okrese Prešov, v Prešovskom kraji.
Polohopis.
Kendice ležia v severnej časti Košickej kotliny v doline Torysy.
Obec má výhodnú zemepisnú polohu voči dvom východoslovenským metropolám, Košice ( – južne) a Prešov ( – severne).
Vodné toky.
Torysa
Kultúra a zaujímavosti.
Divadlo.
Ochotnícky divadelný súbor "Etudy".
Folklór.
Kendičan – folklórna spevácka skupina
Pravidelné podujatia.
V Kendzicoch vešelo (folklórna prehliadka)
Kendické kapustové slávnosti (súťaž o najkrajšiu kapustu a vo varení kapustových jedál)
Katarínska zábava (farský ples)
Vianočný bazár (charitatívna akcia)
Hospodárstvo a infraštruktúra.
Doprava.
Premáva tam autobusová aj železničná doprava.
Kapušany

Kapušany sú obec na Slovensku v okrese Prešov. Leží tam Kapušiansky hrad.
Polohopis.
Obec Kapušany leží na styku severného okraja Slanských vrchov so Šarišskou vrchovinou v doline rieky Sekčova.
Obyvateľstvo.
Graf nižšie zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci Kapušany. Dolná označuje časovú líniu od roku 1880 po súčasnosť. Ľavá os zobrazuje celkový počet obyvateľov obce.
Politika.
Obecná samospráva.
Obecné zastupiteľstvo obce Kapušany je orgánom samosprávy obce a zastupiteľským zborom obyvateľov obce. Má 9 poslancov, ktorí sú volení priamo v komunálnych voľbách na obdobie štyroch rokov.
Starosta obce je výkonným a štatutárnym orgánom obce. Je volený priamo na 4-ročné volebné obdobie. Vedie zasadnutia obecného zastupiteľstva a podpisuje ich uznesenia. Má jedného zástupcu starostu obce.
Kultúra a zaujímavosti.
Pravidelné podujatia.
Kapušianske folklórne dni
Chminianske Jakubovany

Chminianske Jakubovany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Dejiny.
Obec založili na zákupnom práve začiatkom 14. storočia. Obec je doložená z roku 1334 ako Jacabuagasa, neskôr ako Jacobuagasa (1347), Jakobuviani (1786), Nemecké Jakubovany (1920), Chminianske Jakubovany (1948); maďarsky Németjakabvágás, Jakabvágása; nemecky Jakobsdorf.
Obec patrila panstvu Svinia, od 15. storočia Perényiovcom. V roku 1427 mala obec 30 port. Zemepánmi boli v 17. storočí Hedryovci, Péchyovci a iní, v 19. storočí tu bol veľkostatok Bujanovičovcov. V roku 1828 mala obec 70 domov a 535 obyvateľov. Boli roľníci, známi pestovaním čerešieň, vozili soľ zo Solivaru do Smižian.
Za I. ČSR to bola poľnohospodársko-ovocinárska obec. JRD (Jednotné roľnícke družstvo) bolo založené v roku 1959 a v roku 1966 prešlo do ŠM (Štátneho majetku).
Časť obyvateľstva pracovala v priemyselných podnikoch v Krompachoch, Košiciach a Prešove.
Súčasnosť.
Územie obce Chminianske Jakubovany leží v juhozápadnej časti Šariša, v západnej časti pohoria Šarišská vrchovina. Podľa administratívneho členenia patrí do Prešovského kraja a okresu Prešov. Takmer celé územie obce je budované centrálnokarpatským paleogénom.
V obci žije v súčasnosti 2 112 obyvateľov, z toho v osade okolo 1579 Rómov. Presný počet Rómov však nemožno určiť, pretože mnohí z nich nie sú evidovaní na obecnom úrade ani s trvalým, ani s prechodným pobytom. Práve rozvoju tejto komunity sa venujú dve organizácie s pôsobiskom v Jakubovanoch a to špeciálna základná škola a Komunitné centrum pre Rómov. Obidve inštitúcie poskytujú voľnočasové aktivity pre deti a mládež. V obci okrem spomenutých inštitúcií existuje Dobrovoľný hasičský zbor a poľovnícke združenie.
Hendrichovce

Hendrichovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Gregorovce

Gregorovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Demografia.
Počet obyvateľov k 31.12.2006:
Fričovce

Fričovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov. Nachádza sa v Šarišskej vrchovine. Obcou preteká rieka Svinka.
Obec má rozlohu 8,570 km2 a žije v nej 1 089 obyvateľov.
Čelovce (okres Prešov)

Čelovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Od okresného mesta je vzdialená smerom na Giraltovce.
Obyvateľstvo.
Graf nižšie zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci Čelovce. Os X označuje časovú líniu od roku 1880 po súčasnosť. Ypsilónová os zobrazuje celkový počet obyvateľov obce.
Politika.
Obecná samospráva.
Obecné zastupiteľstvo obce Čelovce je orgánom samosprávy obce a zastupiteľským zborom obyvateľov obce. Má 5 poslancov, ktorí sú volení priamo v komunálnych voľbách na obdobie štyroch rokov.
Starosta obce je výkonným a štatutárnym orgánom obce. Je volený priamo na 4-ročné volebné obdobie. Vedie zasadnutia obecného zastupiteľstva a podpisuje ich uznesenia. Má jedného zástupcu starostu obce.
Brežany

Brežany sú obec na Slovensku v okrese Prešov. Obec leží v Šarišskej vrchovine, v údolí prítoku riečky Svinky, v nadmorskej výške okolo 370 metrov nad morom. 
Do roku 1956 sa obec úradne nazývala Bujakov, predtým Buják. Najstaršia písomná správa o Brežanoch je z roku 1329. Dedina vznikla s najväčšou pravdepodobnosťou už v druhej polovici 13. storočia. Aj v minulosti i teraz patrili Brežany medzi malé osady. Boli a sú filiálkou starobylej gréckokatolíckej farnosti Klenov o čom svedčí aj záznam v súpise z Mukačevskej gréckokatolíckej eparchie z roku 1788. Obec je v súčasnej dobe aj filiálkou rímskokatolíckej farnosti v blízkom Bajerove.
V dedine sa nachádza drevený gréckokatolícky chrám svätého Lukáša Evanjelistu z roku 1727, ktorý je jediný v okrese Prešov a tiež jediný v celej Šarišskej vrchovine. Na Slovensku je zaradený medzi národné kultúrne pamiatky. Obnova cerkvi bola vykonaná v druhej polovici 18.storočia.
Bretejovce

Bretejovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Obec sa nachádza na ceste medzi Košicami a Prešovom.
Bertotovce

Bertotovce sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Najstaršia písomná správa o Bertotovciach pochádza z roku 1320 a v dokumentoch sa názov obce uvádza ako (villa) Bertholdi (1320), (villa) Bertoldi (1863), Berthót (1873-1913), Bertót, Berthót, Bertotovce (1920). Obec leží v regióne Šariš, v okrese Prešov a v Prešovskom kraji. Od Prešova je obec vzdialená 18 km. Popri obci vedie diaľnica D1 a cesta I/18.
Župčany

Župčany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Obec sa rozprestiera v juhovýchodnej časti Spišsko-šarišského medzihoria v jeho podcelku Šarišské podolie, asi 4 km západne od Prešova. Cez obec preteká potok Čadaj.
Dejiny.
Hoci prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1248, lokalita bola osídlená už v 11. storočí. Poloha na ceste od Šarišského hradu na Spiš znamenala čulý obchod už v 13. storočí, kedy celé okolie spravoval neďaleký hrad, v tom čase vo vlastníctve uhorských kráľov. Murovaný kostol bez veže, zasvätený Jánovi Evangelistovi, stál v obci už v roku 1438, súčasný, zasvätený Nanebovzatej Panne Márii je z obdobia okolo roku 1635. V 15. a 16. storočí už Župčany vlastnil rod Šošovcov zo Solivaru, no obdobie poznamenal postupný úpadok. Koncom 16. storočia bola v obci okrem kostola a fary už aj škola a na jej čele bol richtár, menovaný zemepánom. Po zrušení poddanských povinností v roku 1848 sa začali vytvárať sedliacke hospodárstva, ktorých bolo v Župčanoch 22.
Kultúra a zaujímavosti.
Stavby.
Kúria empirová z 1. polovice 19. storočia
Parky.
Obecný park
Šport.
Futbalový klub FC Župčany
Hospodárstvo a infraštruktúra.
Južným okrajom obce prechádza cesta I. triedy č. 18, ako aj diaľnica D1. Severozápadným okrajom prechádza spojnica Veľkého Šariša a Svinej.
Adidovce

Adidovce (, do roku 1927 "Adzidovce") sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Polohopis.
Obec leží v údolí riečky Udava v Nízkych Beskydách. Nachádza sa tu prírodná rezervácia Iľovnica.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1543, v roku 1568 sa uvádza pod menom Adzudocz. V roku 1944 počas II. svetovej vojny tu v okolí prebiehali boje partizánov proti Nemcom.
Chmiňany

Chmiňany sú obec na Slovensku v okrese Prešov.
Južne od obce bolo slovanské hradisko spred 11. storočia.
Gotický kostol zo 14. storočia, renesančne upravený v 17. storočí, keď ho doplnili vežou so štítkovou atikou. Oltár s obrazom z roku 1766.
Geografia.
Obec Chmiňany leží na južnom okraji Nízkych Beskýd a na ľavostranných prítokoch Dlhého potoka. Najstaršia priama písomná správa o obci je z roku 1332, v ktorej sa uvádza, že v miestnom kostole pôsobil farár Martin. Existencia kostola však dokazuje, že obec jestvovala už niekoľko desaťročí pred najstaršou písomnou správou. Od polovice 16. storočia bola obec v záložnej držbe Prešova. Neskôr patrili Chmiňany šľachticom z Bertotoviec a Fričoviec. 
Celková výmera chotára je 750 ha, z toho je 188 ha ornej pôdy a 260 ha lesov. 
Obyvateľstvo.
Postupný nárast počtu obyvateľov je zaznamenaný až koncom 18. storočia, kedy mala obec 275 obyvateľov a v roku 1869 to bolo už 430 obyvateľov. Tí sa zaoberali okrem tradičného poľnohospodárstva aj pláteníctvom, furmankou a predajom dreva v Prešove. 
Obec Chmiňany má 927 obyvateľov, z toho 344 občanov rómskeho pôvodu. V obci je 113 obývaných domov a 2 obývané bytovky. Jedna je šesťbytová a druhá osembytová v rómskej osade. 
Symboly obce.
Obec má erb a pečiatku, v ktorých je znázornený sv. Michal archanjel. Vlajka je žlto-čierno-bielej farby. 
Odtlačok pečatidla pochádza z roku 1893.
Bajerov

Bajerov je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Pamiatky.
V obci sa nachádza rímskokatolícky kostol svätého Michala archanjela z 19. storočia.
Brestov (okres Prešov)

Brestov je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Baškovce

Baškovce môžu byť:
Bzenov

Bzenov je obec na Slovensku v okrese Prešov. V obci žije 779 obyvateľov.
Názov obce sa postupne menil. V rokoch 1773 a 1786 - Berzenke, Bzenow. Od roku 1808 Berzénke, Bzdenow, Bzenow. V období rokov 1863 až 1913 - Berzenke. Po roku 1920 - Bzinov, Bzenov, Bžany. Od roku 1927– Bzenov.
Baškovce (okres Humenné)

Baškovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Polohopis.
Obec leží na južnom úpätí Beskýd v doline Ondavky, v nadmorskej výške 190-315 metrov, 14 km na severozápad od okresného mesta.
Dejiny.
Obec pravdepodobne vznikla v 14. – 15. storočí na základe zákupného práva a bola pomenovaná podľa šoltýsa. Od založenia a aj počas 17. storočia patrila Drugetovcom.
Červenica (okres Prešov)

Červenica je obec na Slovensku v okrese Prešov. Medzi Zlatou Baňou a Červenicou sa nachádzajú Dubnícke bane.
Expozícia banskobystrického Múzea SNP medzi vypálenými obcami na východnom Slovensku uvádza aj obec Červenica,
Demjata

Demjata je obec na Slovensku v Prešovskom samosprávnom kraji, konkrétne v okrese Prešov. Obec sa nachádza 19 km od krajského mesta Prešov, metropoly Šariša. V obci žijú obyvatelia slovenskej národnosti. Dominantným náboženským vyznaním je rímskokatolícke vierovyznanie.
V západnej časti katastrálneho územia obce sa nachádza prírodná rezervácia vápenné Demjatské kopce nazývané Vápenníky. Obcou preteká rieka Sekčov a menší potok. Cez obec prechádza frekventované cestné aj vlakové spojenie Prešov - Bardejov.
Šport.
FK Demjata (Futbalový klub Demjata) je futbalový klub pôsobiaci v obci. Bol založený v roku 1952. Štadión klubu má kapacitu 350 ľudí na sedenie. V roku 2020 hrá FK Demjata IV. ligu Sever VsFZ. Okrem seniorského má klub i žiacky a dorastenecký tím.
V obci pôsobí dobrovoľný hasičský zbor, ktorého členovia úspešne reprezentujú obec v hasičských súťažiach v okrese.
Drienovská Nová Ves

Drienovská Nová Ves je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Vodné toky.
Obcou preteká Novoveský potok, ktorý pramení v bukovom lese pod Nižnou Ščerbovou horou v nadmorskej výške . Na podrobnejších mapách je aj pod menom Bučinový jarok. Potok tečie západo-východným smerom a vlieva sa do Torysy. Bučinový jarok má dva pravostranné prítoky a je 3 –  dlhý. Na potoku sa nachádzajú dve protikalové hrádze, z ktorých jedna (horná) je súčasne (r. 2007) upravená na odkaľovaciu vodnú nádrž. V dolnej tretine toku bola vybudovaná regulácia, ktorá pár metrov pred vliatím sa potoka do Torysy je zakončená trojmetrovým vodopádom. V hornej tretine je popri toku niekoľko prameňov, z ktorých jeden je zachytený, využívaný a cenený pre čistotu vody.
Východne od obce, asi od zástavby, tečie rieka Torysa. Rieku od zastavaného územia obce okrem polí oddeľuje aj diaľnica. K brehom Torysy sa dá dostať cez diaľničný nadjazd. V rokoch 2004 a 2006 najnižšie položené stavby v obci zaplavila storočná povodňová vlna.
Na opačnom konci chotára obce je horný začiatok strmých svahov Doliny Svinky ozvučenej hučiacou vodou rovnomennej rieky.
Hospodárstvo a infraštruktúra.
Doprava.
V obci leží autobusová (pri hlavnej ceste) aj železničná (na východ od autobusovej) zastávka, vlaky a autobusy premávajú pravidelne priemerne každú až každé dve hodiny.
Dôležité firmy.
V dedine leží sklad minerálnych vôd, asi 200 metrov na juhovýchod od železničnej zastávky. V časti Tekeryš je firma, ktorá sa zaoberá prevažne stavebníctvom. V obci je aj veterinár, ktorý vykonáva operácie zvierat.
Školstvo.
V obci sa nachádza základná škola od 1. po 4. ročník navštevovaná aj rómskymi a mentálne zaostalými deťmi, ktorým pedagógovia pomáhajú pri vyučovaní. Základná škola má aj nultý ročník, kde pracujú s deťmi, ktoré by inak prišli do školy bez absolvovania predškolskej prípravy. Základná škola je veľmi dobre vybavená didaktickými pomôckami. V obci je aj materská škola.
Dulova Ves

Dulova Ves (, do roku 1948 "Guľvas") je obec na Slovensku v okrese Prešov. V roku 2013 mala obec 851 obyvateľov, aktuálne aj so všetkými časťami má obec okolo 1700 obyvateľov.
Časti obce.
Delí sa na 4 časti: Stará časť obce, Vlčie Doly, Košariská a Čergov.
Vodné toky.
Prírodný potok Delňa.
Šport.
V obci je aktívny futbalový klub TJ ŠM Dulova Ves a stolnotenisový oddiel. 
Bežci z Dulovej Vsi dosahujú v Prešovskom regióne, ale aj v celoslovenskom meradle kvalitné výsledky na polmaratónskych tratiach.
Chminianska Nová Ves

Chminianska Nová Ves je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Chmeľov

Chmeľov je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Dejiny.
Počiatky obce sa spájajú s rehoľníkmi z rádu strážcov Sv. Hrobu, ktorí tu mali svoj kláštor už pred rokom 1212. Pamiatkou na nich je ranogotický evanjelický kostol.
Hrabkov

Hrabkov je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Dejiny.
Najstaršia správa o Hrabkove je v registri pápežského desiatku z roku 1332. Vtedy a aj v nasledujúcich rokoch v miestnom kostole pôsobil farár Sigfrid.
Pamiatky.
Kostol.
V Hrabkove dodnes stojí kostol asi zo 14. storočia. Postavili ho Benediktíni. Je z nevyberaného kameňa s nehaseným vápnom. Veža je stavaná z tesaných skál. Vo veži je zvon údajne z miestneho kláštora, ktorý bol zbúraný. Kostol bol postavený v romansko-gotickom slohu. Má typické hrubé románske steny, kruhovú klenbu, okna s lomeným oblúkom a farebným sklom, ktoré dnes nahradilo obyčajné biele sklo. Kostol bol roku 1924 reparovaný.
V minulosti bola celá dedina rímskokatolíckeho náboženstva, okrem jednej rodiny a to rodiny Adolfa Fränkeľa, ktorý býval v dome, kde je dnes obchod Jednota_Coop. Za týmto obchodom môžeme nájsť dva hroby. Tieto hroby sú v pomerne strmom kopci, preto jeden náhrobok je vyvrátený, ale ešte stále drží. Na jednom je akoby západ slnka a na druhom je zobrazený listnatý prútik. Obidva náhrobky sú vytesané z pieskovca.
Kláštor.
V tridsiatich rokoch 14. storočia dal v Hrabkove Mikuláš z Perína postaviť kláštor pre augustiánov zasvätený svätému Duchu a súčasne im daroval túto dedinu aj s miestnym šoltýstvom, ku ktorému patril aj mlyn. Hrabkovský kláštor mal majetky. V súčasnosti je na tom mieste kríž, oproti je materská škola. V polovici 16. storočia kláštor upadal a chátral. Na konci 16. storočia už nejestvoval. 16. apríla 1980 boli zbúrané zostávajúce steny kláštora. Dodnes existujú kláštorné klenbové pivnice, ktoré používajú niektoré rodiny. Hovorí sa, že kláštor mal 2 zvony: jeden veľký a jeden malý. Malý bol v miestnom kostole Šimona a Júdu a je tam dodnes. Veľký zvon bol v kláštore. Po zbúraní kláštora sa zvon podľa povestí prepadol pod zem. Boli vraj pokusy ho vytiahnuť, ale pre jeho veľkosť sa to nepodarilo. Tento zvon je vraj dodnes zakopaný pod krížom, kde stál kláštor.
Brestov

Brestov môže byť:
Geraltov

Geraltov je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Obec Geraltov leží na juhozápadnom výbežku Čergova. Poloha na pahorku predurčuje značnú nadmorskú výšku, ktorá dosahuje Severným okrajom obce preteká Poddubinský jarok. Prístup do obce vedie cestou cez Mošurov, kde sa stretávajú komunikácie z Veľkého Šariša (cesta I/68 PrešovSabinov) a z Demjaty (cesta II/545 PrešovBardejov).
Dejiny.
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1339. Krátko po založení osady si obyvatelia vybudovali drevený kostol, ktorý bol koncom 18. storočia prevezený do Tročian v okrese Bardejov. Nový kamenný gréckokatolícky chrám stojí v obci od roku 1792 a vyniká jedinečným ikonostasom. Nápisy v chráme v cirkevnej slovančine boli zničené pri rekonštrukcii chrámu v 20. storočí. Pri obci bola postavená Kaplnka Panny Márie Lurdskej. 
Geraltov má dve miestne časti, a to Závadku a Žatkovce. Pôvodne išlo o tri samostatné dediny, no kvôli nepriaznivému demografickému vývoju došlo k ich zlúčeniu.
Janov (okres Prešov)

Janov je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Janovík

Janovík je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Lada (okres Prešov)

Lada je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Lesíček

Lesíček je obec na Slovensku v okrese Prešov.
História.
Obec vznikla na základe zákupného práva na území Lipoveckého panstva. Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1402, kde sa uvádza ako Erdewske. Ďalšie názvy boli Erdwchke, Erdechke a v roku 1808 Lesníček; maďarský názov je Erdőcske. Obec patrila Jurajovi zo Žehly a neskôr ju vlastnili rodiny Segneyovcov a Karolyiovcov. V 19. storočí patrili okolité lesy štátu.
V rokoch 1402 a 1427 bola obec zdanená z piatich port. V roku 1787 žilo 247 obyvateľov v 34 domoch a v roku 1828 rovnaký počet obyvateľov v 33 domoch.
Hlavnou obživou bolo poľnohospodárstvo, chov dobytka a práca v lesoch.
Šarišská Poruba

Šarišská Poruba je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Svinia

Svinia je obec na Slovensku v okrese Prešov. 
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1262.
Vodné toky.
Malá Svinka
Suchá Dolina

Suchá Dolina je obec na Slovensku v okrese Prešov, 24 km od Prešova. V minulosti boli zaznamenané aj tieto názvy obce: Rok 1773 – Szucha-Dolina, Sucha Dolina; 1786 – Dolina, Sucha Dolina; 1808 – Szuchádolina, Suchá Dolina; 18631913 Szárazvölgy; 19201960, 1990 – Suchá Dolina. 
Nachádza sa tu predajňa potravín s pohostinstvom pod jednou strechou. Hlavnými zmenami prešli v poslednom čase kostol, ktorý bol kompletne obnovený a taktiež prístupové schodisko a zároveň miestny úrad. Dedina je rozostavená okolo hlavnej komunikácie ale má aj jednu ulicu, ktorú rozdeľuje vyregulovaný potok. 
Z prírodných zaujímavosti hodno spomenúť, speleologické monitorovanie jaskynného útvaru Skalná diera (Penežnica), južne od obce Suchá Dolina.
Okružná (okres Prešov)

Okružná (do roku 1948: slov. Kereštvej; maď. "Kiskőrösfő", nem. "Keresstwig") je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Obec sa nachádza vo východnej časti okresu Prešov, pod najsevernejším výbežkom pohoria Slanské vrchy, v doline Okružnianskeho potoka. Potok odvodňuje severné svahy predhoria a je ľavým prítokom potoka Ladianka, ktorá je zasa ľavým prítokom riečky Sekčov (ľavý prítok rieky Torysa).
Dĺžka hraníc katastra dosahuje takmer 17 km, pričom obec susedí s katastrálnym územím 7 obcí:
Mošurov

Mošurov je obec na Slovensku v okrese Prešov.
V obci sa nachádza filiálny kostol sv. Joachima a Anny.
Brestov (okres Humenné)

Brestov je obec na Slovensku v okrese okrese Humenné.
Ruská Nová Ves

Ruská Nová Ves je obec na Slovensku v okrese Prešov. Nachádza sa 1 kilometer východne od Prešova, tretieho najväčšieho mesta Slovenska. 
Turizmus.
Ruská Nová Ves je obľúbenou destináciou pre turistov, keďže sa tu nachádza niekoľko turistických miest. Nachádza sa tu: Zbojnícky hrad, zrúcanina hradu z ktorého je výhľad na Ruskú Novú Ves a aj na Prešov, Chata Sova, drevená chata presne na polceste do Chaty Fricka, ďalšej drevenej chaty.
Malý Šariš

Malý Šariš je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Geologická poloha.
Obec Malý Šariš leží v Šarišskej vrchovine, v doline Šarišského potoka. Stred obce má nadmorskú výšku 280 metrov nad morom. Povrch územia tvorí centrálno-karpatský flyš s hnedozemnými pôdami.
História obce.
Územie obce ľudia obývali už v neskorej dobe kamennej a na začiatku doby bronzovej. Svedčia o tom nálezy (aj keď sa žiada priznať, že len ojedinelé) – a to mohyly východoslovenskej mohylovej kultúry. Ľud tejto kultúry, zaoberajúci sa pastierstvom, bol pravdepodobne bez stáleho sídla. Pastieri sa so svojimi stádami pohybovali po tiahlych hrebeňoch pozdĺž východoslovenských riek, kde aj stavali svojim mŕtvym mohyly.
Pri odvodzovaní názvu dediny pramene nie sú jednotné. V uhorských písomnostiach z 13. – 14. storočia sa názov Šariš vyskytuje striedavo pod názvami Saros a Sarus. Obidva názvy sú pravdepodobne úpravami staršieho slovanského názvu Šariš – vyskytujúceho sa v listine poľského pôvodu – Sarus ako jeho latinizovaný tvar, Saros maďarizovaný tvar (v zmysle blatný).
Tejto obci dal meno najmä „materský“ Veľký Šariš. Predpokladá sa, že s pribúdaním obyvateľstva v podhradí a rozširovaním obhospodarovanej pôdy vzniklo nové sídlisko s rozlišujúcim prívlastkom Malý, ktorý je uvádzaný v maďarčine, nemčine, latinčine alebo v slovenčine: (r. 1248 Kis Sarus, r. 1465 Kyssaros, r. 1600 Kys Saaros, r. 1773 Mali Sariss, r. 1850 Klein – Scharosch, r. 1869 Kis – Sáros, od r. 1921 Malý Šariš).
Malý Slivník

Malý Slivník je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Lúčina

Lúčina je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Ľubovec

Ľubovec je obec na Slovensku v okrese Prešov. Obec sa v minulosti zlúčila s obcou "Ruské Pekľany". V obci sa nachádza grécko-katolícký kostolík.
Podhradík

Podhradík je obec na východnom Slovensku v okrese Prešov. 
Obec Podhradík sa nachádza vo východnej časti okresu Prešov pod výbežkom pohoria Slanské vrchy pozdĺž potoka Šebastovka v nadmorskej výške 420 m n.m.
Obec vznikla pod hradom Šebeš. Tento bol v 13. storočí sídlom panstva, spomína sa rok 1315, kedy patril Sinkovcom, od roku 1491 mestu Košice a roku 1550 zanikol, vypálili ho obyvatelia mesta Prešov. V obci sa nachádza rímskokatolícky kostol zasvätený Najsvätejšej Trojici (1994).
Proč

Proč je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Polohopis.
Obec leží na juhozápadných svahoch Nízkych Beskýd. 
Povrch odlesneného chotára je mierne zvlnený až mierne členitý. Nadmorská výška je v strede obce 470 m, v chotári 430–600 m. Najvyšší vrch nad obcou sa volá Haľagoš a má 642 m. n. m. Obec zo severu lemujú väčšinou zmiešané lesy. 
Obec je vzdialená 17 km od krajského a okresného mesta Prešov. Cez obec prechádza cesta 3. triedy č. 3456 a 3. triedy č. 3457. Susedí s obcou Šarišská Trstená a obcou Pušovce.
Dejiny.
Vznik obce.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1423 v podobe Procz. Majetok dnešného územia patril zemanskej rodine German z Komloša. Zeman German bol poverený kráľom Štefanom V., aby strážil hranice. Po deľbe majetkov sa v chotári usadila jedna vetva zemanskej rodiny. Predpokladá sa, že obec mohla vzniknúť v období príchodu Germana do Chmeľovca.
Názov obce Porocs v preklade z maďarčiny súvisí so slovom tesár.
Zo zemanskej rodiny sa neskôr stali sedliaci, stratili svoje majetky a stali sa želiarmi. V tomto období patrila už usadlosť inému zemanovi Blažejovi. 
Obyvatelia obce boli Slováci, no maďarské názvy pretrvali až do druhej polovice 20. storočia. Pri zmienke z roku 1427 sa uvádza názov dediny Prochfalua. Obec patrila do Šarišskej župy. Pri reforme a zavedení krajov a okresov bola zaradená do okresu Giraltovce v rámci Prešovského kraja. V roku 1960 nastala organizačná zmena a obec bola zaradená do okresu Prešov a kraja Východoslovenského. Tvorí časť hranice Prešovského okresu na jej severo-východnej strane s okresom Bardejov.
Názov.
Vývin názvu obce
Obyvateľstvo.
Graf nižšie zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci Proč. Os X označuje časovú líniu od roku 1880 po súčasnosť. Ypsilónová os zobrazuje celkový počet obyvateľov obce.
Politika.
Obecná samospráva.
Obecné zastupiteľstvo obce Proč je orgánom samosprávy obce a zastupiteľským zborom obyvateľov obce. Má 5 poslancov, ktorí sú volení priamo v komunálnych voľbách na obdobie štyroch rokov.
Starosta obce je výkonným a štatutárnym orgánom obce. Je volený priamo na 4-ročné volebné obdobie. Vedie zasadnutia obecného zastupiteľstva a podpisuje ich uznesenia. Má jedného zástupcu starostu obce.
Šindliar

Šindliar je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Záborské

Záborské (pôvodne "Haršag", ) je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Černina

Černina je obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Polohopis.
Obec leží v južnej časti Nízkych Beskýd.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka je z roku 1492.
Dedačov

Dedačov je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Dedačov vznikol pravdepodobne v 15. storočí, založil ho šoltýs s usadlíkmi. Počas 16. a 17. storočia patril k humenskému panstvu Drugetovcov. Asi od polovice 16. storočia bol opustený a nasledovne koncom storočia nanovo osídlený. Podobná situácia sa opakovala na prelome 16. a 17. storočia, v roku 1715 bola obec opustená, ale už v 1720 mala 8 domácnosti sedliakov.
Obyvatelia obce platili v rokoch 1610 a 1635 daň z 0,25 porty.
Zlatá Baňa

Zlatá Baňa je obec na Slovensku v okrese Prešov. Je to obec, kde bola na Slovensku najneskoršie zavedená elektrina.
História.
Dňa 7. septembra 1944 bola obec za pomoc partizánom nemeckými okupantami vypálená. Udalosť pripomína pamätník s názvom "Útek z horiacej obce" od Františka Gibalu.
Žehňa

Žehňa je obec na Slovensku v okrese Prešov. Najvýznamnejšou pamiatkou je románsky kostol z polovice 13. storočia, ktorý bol v neskoršom období opevnený kamenným múrom.
Časti obce.
Dúbrava.
Dúbrava (v minulosti "Svätá Dúbrava" maď. "Szentese Dúbrava") je malá obec patriaca pod Žehňu. Názov obce vznikol od slova dub pretože sa v okolí nachádzajú dubové lesy. Žije tu okolo 150 obyvateľov a od Žehne je vzdialená asi 1,5km. Dúbravu tvorí jedna hlavná ulica a pár vedľajších. Niektoré ulice sú novo postavené pre stavbu nových domov. V obci sa nachádza Chrám Najsvätejšej Trojice, cintorín, socha patróna hasičov a futbalové ihrisko s altánkom. Cez Dúbravu preteká Drienovský potok.
Polohopis.
Žehňa leží na západnom svahu Slánskych vrchov v prameni oblasti potoka Balka.
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
Najvýznamnejšou pamiatkou obce je románsky evanjelický kostol z polovice 13. storočia. Nachádza sa uprostred opevneného areálu, na miernej vyvýšenine. Z architektonického hľadiska ide o jednoloďovú stavbu s kvadratickým chórom a polkruhovou apsidou. Veža kostola je predstavaná v západnej polohe. Kostol s románskymi a gotickými prvkami je ešte staršieho dáta ako je prvá písomná zmienka o obci. Z obdobia gotiky pochádza portál na južnej strane lode a vstup do sakristie. Od reformácie patrí kostol evanjelikom. Tí v 17. storočí pristavali vežu, ktorá je klenutá krížovou klenbou. Vo veži kostola sa nachádza hodnotný zvon z poslednej tretiny 14. storočia. Zaujímavosťou je, že sa uvažovalo o jeho odvezení na maďarské Mileniálne oslavy do Budapešti. Tým, že zbor tento návrh odmietol máme možnosť vidieť ho na pôvodnom mieste dodnes. Kamenná krstiteľnica z tohto kostolíka je súčasťou expozícií Východoslovenského múzea v Košiciach.
Školstvo.
V obci sa nachádza materská škola a základná škola so štyrmi triedami.
Gruzovce

Gruzovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Obec pravdepodobne vznikla v 15. storočí na základe zákupného práva na majetku Drugetovcov. Názov pochádza asi z mena prvého šoltýsa. Obec patrila Drugetovcom aj počas 16. a 17. storočia.
Z vývoja zdanenia obyvateľom vidno, že okolo roku 1560 obyvateľov obce postihla nejaká pohroma (požiar), pretože v roku 1567 nebolo možné zdaniť nikoho v obci. V rokoch 1582 bola daň odvádzaná z 2,25, 1610 a 1635 0,25 porty.
Okolo roku 1690 bola obec úplne opustená a osídlili ju noví obyvatelia začiatkom 18. storočia, v roku 1715 3 a v 1720 6 poddanských domácností.
Žipov

Žipov je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Žipov je malou obcou na východe Slovenska, ktorá sa nachádza v južnej časti Šarišskej vrchoviny. Rozloha obce je 7,6 km2. Obcou preteká Kanovský potok. Najvyššie položená kóta v obci má 584 m n. m. a jej názov je Bubon. Susednými obcami sú Ondrašovce, Križovany, Hrabkov, Klenov, Kvačany a Bajerov. Na základe štruktúry obyvateľstva obce podľa veku sme zistili, že najvyšší počet obyvateľov v roku 2015 tvorili obyvatelia v produktívnom veku (15-49). Podľa štruktúry obyvateľov podľa národností sme zistili, že najviac početnú národnosť tvoria Slováci. Z náboženského hľadiska v obci prevládajú rímskokatolíci. Na základe geologickej mapy sme určili, že najväčšie územie obce zaberajú zlepence, siltovce a ílovce z paleogénu. Pomocou mapy krajinnej štruktúry sme zistili, že obec v najväčšej miere pokrývajú lesy, ktoré sú listnatého aj ihličnatého charakteru. Mapa štruktúry obce nám poukázala na to, že v obci sa nachádzajú bytové aj nebytové jednotky.
Tulčík

Tulčík je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Časti obce.
Vyšný konec, Nižný konec, štepník, záhumne, kaplica
Vodné toky.
Sekčov, Čakaň
Doprava.
vlaková, autobusová
Tuhrina

Tuhrina () je obec na Slovensku v okrese Prešov. 
Severne od obce sú ruiny hradu Bodoň.
Historické názvy.
Historické názvy:
Trnkov

Trnkov je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Terňa

Terňa je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Obec má erb, vlajku a pečať. Vo svojom erbe má zobrazenú postavu sv. Kataríny Alexandrijskej.
Obec Terňa sa nachádza 19 km severne od okresného mesta Prešov, v doline miestneho potoka Ternianka. Kataster obce leží na rozhraní troch geomorfologických celkov: Spišsko-šarišského medzihoria, Beskydského predhoria a Ondavskej vrchoviny, v tesnej blízkosti geomorfologického celku Čergov. Kataster Terne susedí s katastrami obcí Hradisko, Babin Potok, Hubošovce, Gregorovce, Záhradné a Mošurov. Stred obce sa nachádza v nadmorskej výške Najčlenitejšou časťou katastra je J - JV, kde sa nachádza najnižšie položené miesto katastra (miesto, kde potok Ternianka opúšťa kataster) a zároveň aj najvyššie položené miesto - Lysá Stráž Súvislý lesný porast sa nachádza len v severnej a južnej časti. Slovenský názov je odvodený od slova tŕnie, v šarišskom nárečí. Názov Terňa nemá znaky charakteristické pre názvy zemianskych osád a dedín vzniknutých v 13. storočí. Sídlisko ani názov teda nevznikli z iniciatívy zemanov Tekulovcov, ktorí boli maďarského pôvodu a ktorým dedina patrila už v 13. storočí. Tieto skutočnosti vedú k názoru, že dedina jestvovala skôr, t. j. pred 13. storočím.
Hankovce (okres Humenné)

Hankovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Polohopis.
Obec leží v južnej časti Nízkych Beskýd v doline Laborca v nadmorskej výške 182 m. Najvyšší vrch je Diel (). Územie je pokryté lisnatými a zmiešanými lesmi. Rozlohou zaberá 854 ha a susedí z obcami Koškovce, Dedačov a Ľubiša.
Obec začína 12 km na štátnej ceste č. 559 z Humenného do Medzilaboriec (vzdialenosť z okresného mesta Humenné je 12 km) a železničná trať č. 191 Lupków PKP - Michaľany (žel. zástavka sa nachádza v 77. km trate). Medzi obyvateľmi sú zaužívané názvy jednotlivých častí obce a to: „Nižný konec“, „Vyšný konec“, „Potok“ a „Roveň“.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1317, patrila Drugetovcom. Od 14. alebo 15. storočia sa obyvatelia obce riadili zákupnym právom. V 18. storočí Draveckovcom, potom Čákiovcom a v 19. storočí pod názvom Hankowcze Andrášiovcom.
Občianska vybavenosť.
Na mieste starého kostola z roku 1902 dnes stojí novostavba rímskokatolíckeho kostola zasväteného Nanebovzatiu Panny Márie, ktorý bol vysvätený v roku 2003.
V súčasnosti sú Hankovce modernou obcou rozprestierajúcou sa na rozlohe 854 ha. V obci žije 570 obyvateľov v 127 obývaných domoch. Na mieste starého kultúrneho domu bol v 80-tich rokoch postavený nový, ktorý je aj sídlom Obecného úradu. Blízko neho je železničná trať.
V obci je areál – hospodársky dvor. Na poliach hospodári poľnohospodárska spoločnosť z Vyšného Hrušova. Obec má základnú školu, materskú školu, moderný obecný úrad, cintorín, multifunkčné ihrisko, futbalové ihrisko, tenisový kurt, pohostinstvo, súkromný obchod - zmiešaný tovar obchodné zariadenie - Jednota.
Pri železničnej stanici je postavený most, ktorý obec spája s obcou Dedačov. V obci pôsobí Červený kríž, Únia žien, futbalový tím, turistický oddiel a dobrovoľný hasičský zbor. Pri kostole pôsobí zbor mužov a žien a niekedy tu bol detský a mládežnícky spevácky zbor - Anjeli.
Veľký Slivník

Veľký Slivník je obec na Slovensku v okrese Prešov.
Hažín nad Cirochou

Hažín nad Cirochou je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Obec existovala pred rokom 1317, keď je datovaná prvá písomná zmienka. Pravdepdobne je existovala už počas Veľkej Moravy.
Od roku 1317 (a aj počas 17. storočia) bola súčasťou humenského panstva Drugetovcov. Obyvatelia obce platili daň: 1567 7,5, 1582 8,5, 1610 0,875 a 1635 0,625 porty.
Na začiatku 18. storočia obec načas zanikla, ale čoskoro bola obnovená.
Hrubov

Hrubov je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Hudcovce

Hudcovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Chlmec (okres Humenné)

Chlmec je obec na Slovensku v okrese Humenné. 
Polohopis.
Obec Chlmec sa nachádza blízko okresného mesta Humenné (6 km), bývalého lyžiarskeho strediska Skipark Chlmec nachádzajúceho sa v chránenej oblasti Chlmecká skalka a vrchu Chlm (495 m n. m.), bývalého rekreačného strediska MH Bystrá. Blízko obce je rybník s násadou kaprov. Obec susedí na juhozápade s obcou Oreské, na juhu s obcou Porúbka, na severovýchode s obcou Ptičie, na severe s obcou Ptičie miestna časť Podskalka, na severozápade s obcou Jasenov.
Občianska vybavenosť.
V obci je novopostavený rímskokatolícky Kostol sv. Márie Magdalény, pričom starý slúži ako dom smútku.
Jabloň (okres Humenné)

Jabloň je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Jankovce

Jankovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Polohopis.
Obec leží v južnej časti Nízkych Beskýd v doline potoka Oľky, na severovýchod od Humenného. 
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1543. Od stredoveku patrila humenskému panstvu, neskôr Almášiovcom a Lukovcsovcom. V roku 1715 bolo v obci 16 obývaných poddanských domácností. Počas prvého sčítania ľudu, v roku 1787 mala obec 38 domov a 301 obyvateľov, v roku 1828 v nej bolo 31 domov a 225 obyvateľov. V roku 1900 žilo v obci 215 ľudí. Obyvatelia sa v minulosti zaoberali tradičným poľnohospodárstvom. Do roku 1918 obec administratívne patrila do Zemplínskej stolice. Prvá fara bola postavená podžupanom Zemplínskej župy Jánom Okoličánym v roku 1735.
Obec bola v novembri 1944 vypálená počas povstaleckých bojov, nemeckými vojakmi. Zhoreli všetky domy okrem 3 troch murovaných domov a kostola.
Jasenov (okres Humenné)

Jasenov je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Dejiny obce sa datujú už od roku 1317, keď sa vyvinula z podhradia hradu Jasenov, ktorý pravdepodobne postavili Pethéniovci.
Existencia hradu sa stala známejšou,keď sa jeho vlastníkmi stali Drugethovci (1330). Patril im do 17. storočia. Na hrade sa razili falošné mince. Pôvodný malý hrad so štvorcovou vežou rozšírili vonkajším renesančným opevnením hradného areálu s delovými baštami a systémom ochranných chodieb. V roku 1644 ho obsadili a spustošili vojská Juraja Rákociho. Spoločne z hradom Brekov strážil tento hrad bezpečnosť pocestných na strategicky dôležitej uhorsko-poľskej ceste. V obci sa nachádza pôvodne renesančný rímskokatolícky kostol sv. Martina z roku 1600. Podľa zachovaných písomných prameňov patrí Jasenov k najstarším obciam okresu Humenné.
Do 90-tych rokov súčasť mesta Humenné.
Kultúra a zaujímavosti.
Urbanizmus.
Jasenov je potočná radová dedina s dominantou v podobe hradu a centrom pri kostole. Murovaná zástavba domov pochádza z druhej polovice 20. storočia.
Turistika.
V neďalekej prírodnej rezervácii Humenský Sokol sa nachádza jaskyňa Dupna, ktorá slúžila počas vojny na ustajnenie dobytka z obce.
Z konečnej MHD (Točňa) je turistický chodník na hrad Jasenov. Z jeho hrebeňa po ďalšom označenom turistickom chodníku je možnosť túry na vrch Krivošťanka, prípadne do obce Chlmec, Porúbka ale aj na hrad Vinné a jazero Vinné, o kus ďalej je Zemplínska Šírava. Z vrchu Červená skala () v rezervácii Humenský Sokol okrem iného je možné vidieť aj vrch Vihorlat a scenériu pohoria. V tejto prírodnej rezervácii s ojedinelými druhmi fauny a flóry sa nachádza aj dostupný a schodný náučný chodník. Vďaka uvedeným lokalitám je obec turisticky atraktívna.
Kultúra.
Vyše 10 rokov pôsobí v oblasti folklóru dedinská skupina Dupna z ráznymi zvykoslovnými pásmami.
Každoročne koncom mesiaca august poriada Obecný úrad Sotácky folklórny festival.
Občianska vybavenosť.
Obec sa v roku 1990 odčlenila od mesta Humenné. V obci je Materská škôlka, Kultúrny dom, nový Dom smútku. Obec má kompletné inžinierske siete vrátane kanalizácie.
Šport.
V oblasti športu v obci pôsobí úspešne futbalový oddiel TJ Jasenov (muži) v V.lige a dorastu v V.lige, taktiež aj stolnotenisový oddiel.
Kamienka (okres Humenné)

Kamienka je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Karná

Karná je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Kochanovce (okres Humenné)

Kochanovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Koškovce

Koškovce je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Lieskovec (okres Humenné)

Lieskovec je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1430 (dedenie stropkovského panstva a dohoda šľachticov z Perína).
Obec mohli byť založiť:
Obyvatelia obce boli zdanení od: 1567 8, 1582 7, 1610 1, 1635 1 porty.
Na prelome 16. a 17. storočia bol Liekovec stredne veľká obec, počas nasledujúcich rokov postupne obyvatelia chudobneli. Prelom 17. a 18. storočia zastihol Lieskovec v pozícii malej obce. V roku 1715 mal 8 sedliackych usadlostí, v roku 1720 však obec neexistovala (obyvatelia sa buď odsťahovali alebo vymreli).
Kostol je potvrdený od polovice 16. storočia, s katolíckym kňazom. Neskôr v ňom kázali evanjelickí kazatelia (tí sú podľa mena známi v počas 15791666). Ešte na prelome 16. a 17. storočia bol evanjelický. V tom čase šlo o drevený kostol s vežou a tromi zvonmi. Murovaný kostol vznikol koncom 17. storočia. Väčšinu 18. storočia už v obci pôsobili katolícki kňazi. Katolícky kostol bol postavený v rokoch 17941798.
Obec bola v novembri 1944 čiastočne vypálená počas oslobodzovacích bojov. Zhorelo alebo bolo zničených celkom 22 domov.
Jabloň

Jabloň môže byť:
Lukačovce

Lukačovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1543. Názov obce pochádza zo slova Lukač, teda nárečovej podoby mena Lukáš. Obec mohla vzniknúť (a byť pomenovaná) podľa zemana z 13.14. storočia alebo šoltýsa a teda založená na zákupnom práve v 14.15. storočí, čo je pravdepodobnejšie.
Okolo roku 1610 bola obec opustená, neskôr znovu osídlená. V roku 1623 tu žili 2 domácnosti šoltýsov a 2 poddanské. V roku 1715 7 a 1720 9 domácností poddaných.
Obyvatelia obce boli zdanení od: 1567 4, 1582 3, a 1635 0,125 porty.
Obec bola v novembri 1944 vypálená počas povstaleckých bojov, nemeckými vojakmi.
Peter (prvé meno)

Peter je mužské prvé meno. Pôvod má v gréckom slove "Petros" (πέτρος) s významom "skala" alebo "kameň". Meno vzniklo z prívlastku "pevný ako skala". Na Slovensku má meniny 29. júna. Ženská obdoba mena je Petra.
Maškovce

Maškovce sú obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Maškovce pravdepodobne založil šoltýs Maš(e)k s usadlíkmi na základe zákupného práva v druhej polovici 15. alebo na začiatku 16. storočia. Obec patrila Drugetovcom.
Obyvatelia obce boli zdanení od 0,25 porty (1610).
Okolo roku 1635 bola obec opustená alebo vymretá, následne znova osídlená. Okolo roku 1715 bola opätovne spustnutá (bez obyvateľov), ale v roku 1720 mala 9 sedliackych domácností.
Modra nad Cirochou

Modra nad Cirochou je obec na Slovensku v okrese Humenné.
Dejiny.
Najstarší písomný doklad o Modre nad Cirochou je z roku 1416, keď sa aj Modrania zúčastnili na zlapaní a zajatí obyvateľov Zalužíc vo vihorlatských lesoch. Aj napriek tomu, že sa v katastrálnom území obce nachádza opevnenie, ktoré je datované do 11. až 12. storočia možno usúdiť, že modranské sídlisko vzniklo okolo polovice 13. storočia a že ho založil šoltýs s usadlíkmi podľa zákupného, nemeckého práva.
Názov Modra sa najskôr vzťahoval ako chotárny názov na miesto jedinečné niečím farebne modrým (možno rastúcimi rastlinami). Keď na onom mieste založili sídlisko, aj dedina dostala názov Modra.
Dedina od založenia nepretržite aj v 17. storočia patrila šľachtickej rodine Drugetovcov ako majetková súčasť panstva Humenné. Okolo roku 1635 patrila už jezuitskému kláštoru v Humennom.
Ak Modru založili podľa nemeckého práva, zaiste si obyvatelia postavili aj kostol, ktorý je predpokladaný v 15. – 16. storočí, keď v ňom pôsobili pravoslávni kazatelia.
Modranské sedliacke domácnosti boli v roku 1567 zdanené od 10,75 porty. Deväť želiarskych domácností daň neplatilo. V roku 1582 zdanili sedliakov do ôsmich port. Sídlisko malo v roku 1600 obývaných dvadsať poddanských domov, ako aj dva – tri domy šoltýsov.
V 17. storočí modranské sedliacke domácnosti chudobneli a ubúdalo ich. V roku 1610 zdanili vtedajších sedliakov a želiarov spolu od 1,5 porty, v roku 1635 od 0,75 porty. Na prelome 16. a 17. storočia bola Modra stredne veľkou dedinou s roľníckym, slovenským obyvateľstvom. V prvých desaťročiach 17. storočia tam hospodárili štyri domácnosti šoltýsov, okolo roku 1623 však len dve. Jedna šoltýska usadlosť bola v roku 1623 opustená, podobne ako tri sedliacke. Žili tam však dve šoltýske domácnosti na čiastočných šoltýstvach i štvrtinových usadlostiach, a deväť želiarskych. Sedliaci mali čiastočne také povinnosti k zemepánom, ale aj jedinečné, teda lámanie kameňa a prípravu bukovýchh dosák.
Na prelome 17. a 18. storočia bola Modra malou dedinou. V roku 1715 v nej žilo len deväť, v roku 1720 už dvanásť sedliackych domácností. V 19. storočí nenastali žiadne výraznejšie zmeny v demografickej, sociálnej, či konfesionálnej štruktúre obyvateľov obce. Zmeny priniesla prvá polovica 20. storočia, keď v roku 1930 počet obyvateľov dosiahol 670, pričom sa k československej národnosti hlásilo 625 (93,3 %), k židovskej 15 (2,2 %), k inej národnosti bolo uvedených 21 obyvateľov (3,2 %) a 9 cudzincov (1,3 %). K zmene konfesionálnej štruktúry prispela prítomnosť židovského obyvateľstva a prítomnosti gréckokatolíckeho vierovyznania. Z celkového počtu obyvateľov sa k rimskokatolíckemu vierovyznaniu hlásilo 637 osôb, 17 osôb sa hlásilo k gréckokatolíckemu a 16 k židovskému vyznaniu. V polovici 30. rokov 20. storočia sa obec rozrástla na 126 domov.