Kovářův mlýn

Kovářův mlyn je prírodná pamiatka na západnom okraji obce Košťálov v okrese Semily. Nachádza sa na ľavom brehu riečky Oleška a jedná sa o starý bridlicový lom v nadmorskej výške Dôvodom ochrany je stratigrafické nálezisko skamenelín zo spodného permu, ktoré je navyše v Podkrkonoší pomerne vzácne, výnimkou sú skamenelé drevá na Novopakovsku.
Šírka samotného lomu je asi 20 metrov a výška odkryvov nepresahuje 5 metrov. Okrem samotného lomu zahŕňa lokalita lesný pozemok, ktorý zaberá väčšinu plochy. Starý mlyn dodnes stojí v susedstve pozemku aj s novo postavenými radovými garážami. V lokalite sa nachádzajú bežné druhy flóry a fauny, ktoré nie sú ochranársky významné. Význam spočíva vo skamenelinách.
História.
Prvotný význam lokality bola ťažba tzv. horľavých lupkov, ktoré miestni obyvatelia ťažili až do začiatku 20. storočia. Horľavý lupok čiže bituminózna bridlica je vrstevnatý ílovec, ktorého hlavnou zložkou je kaolinit. Geologické a paleontologické práce tu začali už v polovici 19. storočia. Najvýznamnejšou osobnosťou, ktorá v tejto lokalite vykonávala výskum, bol profesor Antonín Frič (1883-1901) a svoje nálezy aj z Kovářovho mlyna publikoval v knihe "Fauna der Gakohle". Z miestnych sa do histórie zapísal učiteľ z Lomnice nad Popelkou Jan Benda (1855-1919), ktorý skameneliny venoval do radu múzeí.
Kovářov mlyn bol ako chránené územie vyhlásený 1. novembra 1990 ako chránený prírodný výtvor okresným národným výborom Semily. V roku 1994 bol prevedený do kategórie prírodná pamiatka okresným úradom Semily. O jeho významnosti svedčí aj to, že v roku 1997 bol cieľom exkurzie svetového herpetologického kongresu. Dnes sú skameneliny z Kovářovho mlyna vystavené v Národnom múzeum v Prahe alebo v Múzeu Českého Ráje v Turnove.
Prírodné pomery.
Geológia.
Z geologického hľadiska je oblasť z usadených hornín spodného permu až k hranici vrchného karbónu a patrí k vrchlabskému súvrstviu. Celá podkrkonošská panva preniká svoju väčšiu časťou na povrch a možno ju pozorovať v okolí Turnova a Jičína až k hronovsko-poříčskej poruche, kde je oddelená od vnútrosudetskej panvy. Vrchlabské súvrstvie má miestami mocnosť až 500 metrov a má transgresivny ráz. Obsahuje značné plochy šedých pieskovcov, prachovcov, bitúmenových ílovcov a sladkovodných ílovcov a bridlice známe ako fosiliferné obzory. Najvýznamnejší z vrchlabského súvrstvia je rudnický obzor, v ktorom leží Kovářov mlyn. Jedná sa o spodnú časť tohto súvrstvia, jeho priemerná mocnosť je 60 metrov a možno ho pozorovať až do vzdialenosti 30 km. Rudnický obzor zodpovedá humídnejšiemu klimatickému výskytu (vlhko s množstvom zrážok). Začiatkom permu (približne pred 300 miliónmi rokov) celú severnú časť podkrkonošskej panvy pokrývalo anoxické jazero, ktoré sa v teplej a vlhkej klíme značne rozšírilo. Po neskoršom znížení zrážok a vlhkosti toto jazero zaniklo a bolo zanesené hrubším materiálom z tokov.
Geologický význam Kovářovho mlyna je klasifikovaný ako geologická a paleontologická lokalita národného významu. Pre sledovanie Rudnického obzoru možno navštíviť aj ďalšie miesta v okolí, ako je kúpalisko v Košťálove alebo riečišťe Labe vo Vrchlabí, Hrabačov, Valteřice, Semily, Háje nad Jizerou a ďalšie miesta.
Skameneliny.
V plytkej vode jazera, ktoré sa tu rozkladalo v období permu, zrejme bujnel život a zachoval sa v podobe skamenelín ako rastlín, tak živočíchov. Tieto nálezy pomohli osvetliť geologické pomery a stratigrafické pozície podkrkonošskej panvy.
Flóra.
Ukážok vtedajšej flóry sa zachovalo len málo, ide pravdepodobne o splavné úlomky. Jedná sa predovšetkým o druhy papradí, prasličiek a ihličňanov. Zo zástupcov papradí je to "Odontopteris subcrenulata", dlhšie "Mixoneura sp.", "Callipteris conferta" a "Pecopteris sp". Z prasličiek môžeme nájsť "Annularia sphenophylloides" a ihličnanov "Lebachia sp. a Ernestiodendron sp".
Fauna.
Skameneliny živočíchov môžeme nájsť oveľa viac oproti pozostatkom rastlín. Malé bezstavovce ako je škeblovka rodu "Pseudestheria tenella" slúžili ako zdroj potravy pre lúčoplútve ryby, ktoré tu žili pravdepodobne v najväčšom počte. Z týchto rýb boli nájdené skameneliny druhu "Paramblypterus rohani" už v roku 1861 alebo dvojdyšná ryba "Ctenodus tardus" nájdená v roku 1889. Jeden exemplár "Ctenodus tardus" s dĺžkou 50 cm pochádza práve z Kovářovho mlyna. Z novších nálezov je to "Neslovicella elongata" (2010). Ďalšou evidovanou skupinou sú akantódy a druh "Acanthodes gracilit" (1848) alebo sladkovodné žraloky a druh "Bohemiacanthus carinatus" (1890). Zaujímavé sú nálezy fosílnych výkalov, ktoré majú na povrchu špirálové vinutie, spôsobené špirálovou riasou v črevách žralokov, a preto aj tieto nálezy môžeme radiť k druhu "Bohemiacanthus carinatus". Vo vtedajšom jazere žili aj obojživelníky, nájdené boli nedospelé štádiá "Ptyonius bendai" (1895) a "Melanerpeton sp" (1990). Krokodílovitého obojživelníka reprezentuje "Archegosaurus dyscriton" (1838), ktorý bol v Košťálove tiež nájdený.
Ochrana a manažment.
Prírodnú pamiatku Kovářův mlyn udržuje Liberecký kraj, ochranná zóna je 50 metrov, lokalita nie je oplotená a je voľne prístupná. Ohrozenie Kovářovho mlyna spočíva v náletových drevinách, zberu geologického materiálu a v neposlednom rade aj odpadkoch, ktoré sa sem dostávajú z miest radových garáží. Dlhodobým cieľom je udržanie horninových odkryvov lomu. Starostlivosť stanovená Libereckým krajom zahŕňa predovšetkým odstraňovanie náletových drevín, zber odpadkov a kosba ruderálnych spoločenstiev. Táto prírodná pamiatka nie je medzi verejnosťou príliš známa, a preto turisticky málo navštevovaná.