Najvyšší súd Slovenskej republiky

Najvyšší súd Slovenskej republiky je jeden z dvoch vrcholných súdnych orgánov všeobecného súdnictva na Slovensku. Je najvyššou súdnou inštanciou pre oblasť civilného a trestného súdnictva zabezpečujúcou rozhodovaním o opravných prostriedkoch jednotu vo výklade civilného hmotného a procesného (občianskeho, obchodného, pracovného alebo dedičského) práva a trestného hmotného a procesného práva na súdoch nižších stupňov, t. j. na okresných (mestských) súdoch, na krajských súdoch a na Špecializovanom trestnom súde. 
Z hľadiska hierarchie súdov je rovný Najvyššiemu správnemu súdu Slovenskej republiky. Sídlo súdu je v Bratislave. 
Vykonáva súdnictvo rozhodovaním o odvolaniach, sťažnostiach a najmä dovolaniach proti rozhodnutiam krajských súdov a Špecializovaného trestného súdu za podmienok ustanovených Civilným sporovým poriadkom, Civilným mimosporovým poriadkom a Trestným poriadkom. 
Súčasný Najvyšší súd pre územie Slovenska vznikol od 1. januára 1970 ako Najvyšší súd Slovenskej socialistickej republiky a existuje po zániku Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky od 1. januára 1993 ako Najvyšší súd Slovenskej republiky. 
Predseda Najvyššieho súdu.
Predseda Najvyššieho súdu vykonáva štátnu správu nad Najvyšším súdom po stránke personálnej, organizačnej, hospodárskej a finančnej. Pôsobí aj ako sudca, resp. predseda senátu Najvyššieho súdu. Predseda bol v minulosti v rokoch 2001 až 2014 zároveň aj predsedom Súdnej rady. Od 1. septembra 2014 sú tieto funkcie rozdelené.
Kolégiá Najvyššieho súdu Slovenskej republiky.
Správne kolégium (historické od 1. januára 1992 do 31. júla 2021).
Správne kolégium bolo od 1. augusta 2021 so vznikom Najvyššieho správneho súdu Slovenskej republiky zrušené.
Senáty Najvyššieho súdu.
Najvyšší súd rozhoduje prostredníctvom trojčlenných senátov alebo päťčlenných senátov, v osobitných prípadoch v sedemčlenných veľkých senátoch. Do týchto senátov sú sudcovia rozdeľovaní každý kalendárny rok predsedom Najvyššieho súdu Slovenskej republiky prostredníctvom rozvrhu práce Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, pričom na čele každého senátu stojí jeho predseda.
Trojčlenné senáty rozhodujú:
Päťčlenné senáty rozhodujú:
Veľké senáty zložené zo siedmich sudcov rozhodujú (s výnimkou Trestnoprávneho kolégia) o veciach im postúpených trojčlenným senátom alebo päťčlenným senátom v prípadoch, ak sa tento trojčlenný alebo päťčlenný senát mieni odchýliť od právneho názoru vysloveného už skôr iným senátom Najvyššieho súdu; prostredníctvom veľkých senátov sa teda realizuje zjednocovanie právnych názorov na úrovni samotného Najvyššieho súdu.
Na Najvyššom súde pôsobia nasledujúce senáty (k 4. 11. 2023):
História.
Výber predsedu v roku 2014.
Funkčné obdobie dovtedajšieho predsedu Štefana Harabina sa končilo 22. júna 2014. Najbližšie voľby predsedu Najvyššieho súdu sa uskutočnia 19. mája 2014. Kandidovali traja sudcovia: Doterajší predseda Štefan Harabin, predsedníčka senátu Správneho kolégia Zuzana Ďurišová a doterajšia členka Súdnej rady Jana Bajánková. Nový predseda musel získať nadpolovičnú väčšinu hlasov, hlasovanie sa mohlo opakovať s prvými dvoma kandidátmi. Harabin ani Bajánková ako súčasní členovia nemohli hlasovať.
Harabinovu kandidatúru navrhla celorepubliková rada Združenia sudcov Slovenska a Sudcovská rada Najvyššieho súdu. Proti temuto návrhu sa postavila časť sudcov NS, podľa nich ich rada ani nepožiadala o nomináciu kandidátov. Bajánkova bola navrhnutá ministrom spravodlivosti Tomášom Borecom (SMER-SD). Borec pritom poznamenal: „Poznám ju ako pracovitú a rozhľadenú sudkyňu, ktorá ako predsedníčka občianskoprávneho kolégia prejavila aj potrebné manažérske skúsenosti.“ Ďurišová je členkou združenia sudcov Za otvorenú justíciu združujúcich Harabinových kritikov. Toto združenie ju nominovalo do voľby, jeho prezidentka Katarína Javorčíková uviedla: „Svoje názory nikdy nezmenila ani pod vplyvom šikanózneho správania a straty dlhoročnej špecializácie. Dokázala vyjadriť kritiku súčasných pomerov v súdnictve otvorene aj pred širokou verejnosťou a médiami. Ako riaditeľka Justičnej akadémie SR preukázala svoju schopnosť viesť široký kolektív ľudí.“ Ďurišová bola tiež navrhnutá skupinou sudcov z Najvyššieho súdu.
Podľa Ďurišovej by sa v prípade vymenovania predsedu končiacim prezidentom Gašparovičom mohol na Ústavný súd obrátiť nielen nový prezident Kiska (začiatok funkčného obdobia 15. jún 2014), ale aj druhý neuspešný kandidát na predsedu.
Voľba sa uskutočnila 19. mája v Sobranciach. Nebola úspešná. Z kandidátov Štefan Harabin, Jana Bajánková a Zuzana Ďurišová nebol zvolený nikto. Harabin a Bajánková postúpili do druhého koľa voľby, ktoré sa konalo neskôr v rovnaký deň. Ani tak nezískali potrebný počet hlasov a Harabin bol nútený zvolať novú voľbu.
V júni 2014 Harabin ako končiaci predseda Súdnej rady stanovil voľbu predsedu na 16. septembra 2014, zákonne posledný možný termín. Voľba sa uskutoční v Spišských Hanušovciach. V období medzi 22. júnom a 16. septembrom 2014 súd viedla podpredsedníčka Jarmila Urbancová.
V septembri 2014 bola za predsedníčku zvolená Daniela Švecová. Za hlasovalo 11 sudcov, proti žiadni a 4 sa hlasovania zdržali. Za kandidáta Daniela Hudáka hlasovali dvaja sudcovia, dvaja boli proti a 11 sa zdržalo. Daniela Švecová bola do funkcie vymenovaná 2. októbra 2014 prezidentom Andrejom Kiskom.