Vlastivedné múzeum v Olomouci

Vlastivedné múzeum v Olomouci je múzeum v Olomouckom kraji v Česku.
História.
Vlastivedné múzeum v Olomouci vzniklo v roku 1883, kedy bol založený "Vlastenecký spolek muzejní", ktorý súčasne zriadil svoje spolkové múzeum, ako prvé české múzeum na Morave.
Hlavnými zakladateľmi múzea, okrem iných bol významný archeológ a antropológ Jindřich Wankel (1821-1897), spisovateľ a vlastivedný pracovník Jan Havelka (1839-1886), sliezsky buditeľ a historik Vincenc Prasek (1843-1912), a tiež vlastenecký kňaz a etnograf Ignát Wurm (1825-1911).
Rokom 1924 došlo v hanáckej metropole na zriadenie Múzea hlavného mesta Olomouca, v ktorom boli zlúčené tri múzeá pôsobiace v Olomouci: Umelecko-priemyselné (založené v roku 1873), Historické múzeum (založené v roku 1879) a Prírodovedné múzeum (založené v roku 1908). Roku 1951 sa Múzeum hlavného mesta Olomouca spojilo s Múzeom Vlastivedného spolku múzejného, ​​a tak vzniklo dnešné Vlastivedné múzeum. 
Odbornú činnosť zabezpečujú v súčasnosti dva ústavy:
Od roku 2004 prebieha v múzeu výučba Univerzity tretieho veku pri Univerzite Palackého v Olomouci.
Toto múzeum potom zmenilo postupne svoj názov na:
Hlavné budovy.
Múzeum disponuje dvoma objektmi pre výstavu 
Kláštor klarisiek bol v Olomouci založený v 40. rokoch 13. storočia (podľa povesti Kunhutou zo Žerotína) vedľa špitálu sv. Ducha na Predhradí. Listinou, ktorá bola vložená do základného kameňa pri barokovej prestavbe kláštora bol konvent dostavaný už roku 1250. Prvá písomná zmienka o olomouckom kláštore klarisiek pochádza až z roku 1298 z listiny kráľa Václava II. Kláštor bol pôvodne vybudovaný v štýle ranej gotiky a do vypuknutia husitských vojen minimálne raz prestavaný.
Kláštorný kostol sv. Kláry, s hlavnou loďou prevyšujúcou polygonálne presbytérium, vysokými sedlovými strechami a vstupom z námestia, stávala na mieste dnešného kostola Veľký sála. Kláštorný komplex bol pôvodne tvorený budovami obklopujúcimi dve nádvoria. Prvý bol obdĺžnikový rajský dvor v susedstve kostola sv. Kláry a druhý malý dvor nepravidelného tvaru na severnej strane komplexu.
Tieto budovy spolu s jezuitským konviktom (dnes Umelecké centrum UP), budovou internátu (dnes "Vojenský správní archiv") a kostolom Panny Márie Snežnej tvorila školská budova tzv. Olomouckú jezuitskú štvrť. Po zrušení jezuitského rádu roku 1773 bola využívaná c.k. študijným fondom, od roku 1879 sa stal vlastníkom objektu vojenský erár. Až roku 1959 získalo budovu do svojej správy Vlastivedné múzeum v Olomouci, ktoré do nej umiestnilo múzejné zbierky a časť odborných pracovní.
Expozícia.
V roku 2012 boli verejnosti sprístupnené novo zrekonštruované expozície - Olomouc - pätnásť storočí mesta a Príroda Olomouckého kraja (dve časti: Geologické pomery a Krajinné prvky od nížin po vysokohorské prostredie), ktorá je doplnená interaktívnymi prvkami, kde si kúsky prírody Olomouckého kraja môžu návštevníci nielen dôkladne prezrieť, ale aj vyskúšať, ohmatať alebo sa do nich započúvať. Interaktívnymi prvkami a použitou technikou ide v súčasnosti o najmodernejšiu prírodovednú expozíciu v Česku.
Medzi ďalšími stálymi expozíciami nájdeme v Česku úplne ojedinelú "živú" sezónnu expozíciu botanickej podzbierky Vlastivedného múzea (Banka semien ohrozených druhov rastlín) nazvanú Ohrozené druhy rastlín a tri expozície sprístupnené verejnosti od roku 2013 - Olomoucká univerzita / Universitas Olomucensis, Galéria osobností Olomouckého kraja a Príbeh kameňa (expozícia geológie, archeológie a lapidária, umiestnená v pivničných priestoroch bývalej školskej budovy jezuitskej univerzity).
Okrem stálych expozícií si návštevníci môžu pozrieť v priestoroch múzea približne dvadsať krátkodobých výstav ročne.
Celkový zbierkový fond múzea činí v súčasnosti takmer milión položiek.
Architektonický vývoj v regióne dokladá zbierka miestopisné maľby, kresby a grafiky a tiež lapidárium, umiestnené v bývalej krypte kostola Panny Márie Snežnej. V múzejnej knižnici s viac než 70 000 zväzkami sa nachádzajú súbory rukopisov a starých tlačí v počte viac ako 2 000 zväzkov. Súčasťou Vlastivedného múzea v Olomouci je od roku 1965 aj Arborétum Bílá Lhota, národná prírodná pamiatka.