Bahamy

Bahamy, dlhý tvar názvu Bahamské spoločenstvo, sú nezávislý anglicky hovoriaci štát v oblasti Karibského mora ležiaci na rovnomennom súostroví (pozri nižšie).
Bahamy sa nachádzajú v Atlantickom oceáne, východne od Floridy v USA, na sever od Kuby a na západ od britského závislého územia Turks a Caicos.
Bahamy ako sústrovie.
Bahamy (-toto je normovaný názov; iné názvy: Bahamské ostrovy, Bahamské súostrovie) je súostrovie, na ktorom sa nachádza rovnomenný štát. Pozostáva z 90 ostrovov a niekoľko tisíc ostrovčekov (zdroje sa značne rozchádzajú v ich presnom počte). V širšom (najmä staršom) zmysle do tohto súostrovia patria aj ostrovy Turks a Caicos.
Staršie sa ostrovy Bahamy, najmä v španielskom prostredí, volali aj Lukajské ostrovy (iné názvy: Lucayské ostrovy, Lukajské/Lucayské súostrovie; po španielsky "(Islas) Lucayas", staršie: "Islas de los Lucayos", staršie: "(Islas) Lucayos"). Názov je odvodený od indiánskeho etnika Lukajovia (Lucayovia).
V starších textoch existovali aj Bahamy (Bahamské ostrovy) v užšom zmysle, t.j. len severná časť súostrovia (t.j. ostrovy Great Bahama a Great Abaco Island s okolím), a Lukajské ostrovy v užšom zmysle, t.j. len stredná časť súostrovia (t.j. ostrovy od [vrátane] Eleuthery a Androsu po [vrátane] Long Island). Zvyšné, teda južné ostrovy súostrovia, sa volali ostrovy Passage.
Dejiny.
Bahamy objavil v roku 1492 Krištof Kolumbus. Pôvodné indiánske obyvateľstvo vyhubili Španieli už v 16. storočí. Od začiatku 18. storočia boli ostrovy britskou kolóniou, s výnimkou krátkej španielskej okupácie v 80. rokoch 18. stor. Kolonisti ich osídľovali väčšinou otrokmi dovezenými z Afriky. V období prohibície sa Bahamy stali významným centrom obchodu s liehovinami. Počas druhej svetovej vojny tu Američania zriadili niekoľko vojenských základní. Korunnej kolónii Bahamám udelilo Spojené kráľovstvo nezávislosť 10. júla 1973. Hlavou štátu však zostávala až do smrti britská kráľovná Alžbeta II., po jej smrti jej syn Karol III., ktorého na ostrovoch (30 väčších, 660 menších a okolo 2400 drobných ostrovčekov) zastupuje generálny guvernér. Ústava z roku 1973 je založená na uznesení o samospráve z roku 1964, parlament sa skladá zo snemovne poslancov a senátu, ministerským predsedom sa stáva vodca väčšinovej strany. Krajina je členom Britského spoločenstva. Jeden z ostrovov - San Salvador - objavil 12. októbra 1492 Krištof Kolumbus. Roku 1671 si skupina britských osadníkov, žijúcich na Bahamách, zvolila prvého guvernéra. Roku 1718 však pristál pri ostrove guvernér menovaný anglickým kráľom a od tej doby boli Bahamy britskou kolóniou. Na tom nič nezmenila ani invázia USA (1776) či Španielov (1782 až 1783).
Po skončení americkej vojny za nezávislosť sa na Bahamy prisťahovalo mnoho Britov. Roku 1834 boli černošskí otroci prepustení na slobodu. Od roku 1841 sa v krajine volí zákonodarný orgán, od roku 1964 má ústavu zaručujúcu rozšírenú autonómiu a roku 1973 je Bahamám pridelená úplná nezávislosť.
V čele vlády bol od roku 1992 prvý nebelošský ministerský predseda Hubert Ingraham. Väčšina z 250 000 obyvateľov žije na ostrovoch Grand Bahama a New Providence, na ktorom leží aj hlavné mesto Nassau. Krajina žije z cestovného ruchu a z výhodných daňových zákonov, ktoré z nej činia jedno z finančných centier sveta.