Chronológia udalostí ruskej invázie na Ukrajinu, január a február 2023

Tento článok je podstránkou svojho nadradeného článku Chronológia udalostí ruskej invázie na Ukrajinu. V štruktúrovanej forme podrobne pojednáva o udalostiach ruskej invázie na Ukrajinu ako súčasti širšieho rusko-ukrajinského konfliktu za obdobie január a február 2023. 
Článok zahŕňa najmä prehľad uskutočnených vojenských operácií a bojových postupov ale aj súvisiace politické a diplomatické pozadie, partizánske akcie, ekonomické a obchodné aspekty, prehľad pomoci od spojencov, humanitárne a kultúrne dopady a iné súvisiace udalosti. 
Január 2023.
Týždeň od 9. do 15. januára 2023.
Bitka o Soledar.
V pondelok spustili ruské sily mohutný útok na mesto Soledar v Doneckej oblasti, kľúčové mesto pre obranu Bachmutu zo severu. Mesto je strediskom soľných baní s rozsiahlym komplexom podzemných štôlní v celkovej dĺžke asi 200km.
Po neúspešnom pokuse o dobytie Soledaru v predošlom týždni sa nepriateľ preskupil, doplnil straty, nasadil ďalšie útočné jednotky, zmenil taktiku a začal silný útok. Do ofenzívy sa zapojilo aj veľké množstvo žoldnierov z wagnerovej skupiny. Nepriateľ viedol útoky aj za cenu vysokých strát v radoch svojich vojakov. Masívne využíval delostrelectvo, salvovú streľbu a mínomety. Postupne sa mu darilo získavať taktický pokrok, boje sa zamerali aj na vstupné objekty banských štôlní. Situácia sa dynamicky menila, boje si vyžiadali mnoho mŕtvych na oboch stranách. Do stredy sa boje dostali do centra mesta, v piatok už ukrajinská obrana nedokázala udržať koordinovanú obranu mesta. V sobotu sa z mesta organizovane stiahla väčšina obrancov, brániť zostali len malú časť mesta s osadou Sol na západe. Na konci týždňa Ukrajina boj o Soledar prehrala, ruské vojská ho získali pod svoju kontrolu.
Obsadenie Soledaru bol najväčší vojenský úspech Ruska za ostatného pol roka, od zisku súmestia Severodoneck – Lysyčansk na prelome júna a júla 2022. Jednalo sa najmä o symbolický úspech, nakoľko Soledar nemal zásadný strategický význam. Jeho obsadenie však skomplikovalo obranu podstatne väčšieho mesta Bachmut ležiaceho cca 10 km juhozápadne. Šesť mesiacov trvajúce boje o mesto Bachmut sa týmto posunuli do ďalšej fázy.
Dobytie mesta Soledar malo aj iný zmysel. Systém soledarských a bachmutských baní je totiž sieť podzemných ciest a rozľahlých siení v hĺbke 80 až 100 metrov. V týchto priestoroch bolo možné ukryť veľkú skupinu ľudí a techniky. Vďaka vhodným vstupom sa tam mohli pohybovať aj tanky a bojové vozidlá a systémom tunelov sa nepozorovane a bezpečne presunúť na iné miesta na povrchu, v krajnom prípade sa aj infiltrovať za obranné línie protivníka.
Šéf wagnerovej skupiny Jevgenij Prigožin pripisoval zisk mesta výhradne svojim žoldnierom. Ruský prezident Vladimir Putin, ktorý sa dovtedy často postavil na stranu Prigožina, však za úspech pri dobytí mesta oficiálne poďakoval len ruskému ministerstvu obrany a generálnemu štábu.
Týždeň od 16. do 22. januára 2023.
Spoločné rokovanie spojencov.
V piatok sa na americkej základni Ramstein v Nemecku stretli zástupcovia asi 50 štátov vrátane Slovenska, ktorí po spoločnom jednaní prisľúbili ďalšiu rozsiahlu vojenskú pomoc Ukrajine. Motiváciou na zvýšenie pomoci od spojencov bol aj krvavý útok na bytový dom v meste Dnipro z predošlého víkendu. 
V Berlíne prebiehal v rámci rokovaní politický spor o to, či nemecká vláda umožní iným štátom poslať tanky Leopard 2 nemeckej výroby ukrajinskej armáde. Nemecký výrobca si totiž v minulých predajoch vyhradil právo na udelenie súhlasu s prípadným reexportom jeho zbraní do ďalších krajín. Nemecko nechcelo vzhľadom na svoju históriu v ozbrojených konfliktoch v Európe posielať ako prvá krajina na Ukrajinu tanky a iné ťažké zbrane.
Tanky Leopard 2 boli osobitne vyvinuté na boj s tankami T-90 používanými Ruskom aj pri tejto invázii. Kyjevu chceli svoje tanky Leopard poslať Poľsko, Litva, Lotyšsko, Fínsko, Dánsko, Portugalsko, Švédsko aj Nórsko. Šéfka nemeckej diplomacie Annalena Baerbocková v nedeľu povedala, že doposiaľ neevidujú oficiálnu žiadosť k súhlasu s takýmto krokom.
V rámci rokovaní a bezprostredne po nich bola Ukrajine prisľúbená nasledovná vojenská pomoc: 
Za Rusko na avizovanú rozsiahlu pomoc Ukrajine reagoval predseda parlamentu Viačeslav Volodin, ktorý pohrozil globálnou katastrofou, ak Západ neprestane dodávať moderné zbrane ukrajinskej armáde. Dodal, že ak sa dodané zbrane použijú na útoky proti ruským mestám alebo pri snahe obsadiť ruské územia, bude to „"viesť k odvetným opatreniam, pričom použijeme ešte silnejšie zbrane."“ Ukrajinskí predstavitelia pritom vždy deklarovali, že Ukrajina neplánuje obsadzovať ruské územia, naopak, jej výhradným cieľom bol návrat do svojich hraníc spred roku 2014, teda vrátane opätovného získania Krymu.
Február 2023.
Týždeň od 6. do 12. februára 2023.
V stredu od začiatku ruskej invázie na Ukrajinu uplynulo 350 dní.
Volodymyr Zelenskyj na návšteve Európskych lídrov.
Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj podnikol druhú zahraničnú návštevu od začiatku tejto invázie, pri ktorej navštívil Spojené kráľovstvo, jedného z najväčších podporovateľov Kyjeva v oblasti vojenskej pomoci. Počas návštevy sa stretol s britským premiérom Rishi Sunakom, prihovoril sa britskému parlamentu a bol prijatý aj u britského kráľa Karola III. 
Z Londýna pokračoval do Paríža, kde sa stretol s francúzskym prezidentom Emmanuelom Macronom a nemeckým kancelárom Olafom Scholzom. Cestu zakončil v Bruseli, kde sa osobne prihovoril poslancom Európskeho parlamentu a stretol sa s európskymi lídrami. Pri príchode do europarlamentu ho všetci prítomní lídri, s výnimkou Viktora Orbána, privítali potleskom. Úplný záver cesty patril stretnutiu s belgickým kráľom Filipom a premiérom belgickej federálnej vlády Alexandrom De Croo.
Zelenského návšteva európskych partnerov bola aj vecou prestíže, ktorú dokáže vytvoriť len osobný kontakt politikov. Hlavným cieľom pracovnej cesty však bolo upevniť podporu od európskych partnerov a taktiež získať pre Ukrajinu viac zbraní, vrátane stíhačiek. Oficiálne požiadal aj Slovensko o dodanie stíhačiek MiG-29. V tejto téme však žiadny konkrétny prísľub nedostal.
Týždeň od 20. do 26. februára 2023 (Rok trvania invázie).
Vo štvrtok od začiatku ruskej invázie na Ukrajinu uplynulo 365 dní, piatok bol dňom jej prvého výročia.
Na obdobie výročia začiatku tejto invázie predpovedali rôzni komentátori a analytici otvorenie novej ofenzívy z ruskej alebo ukrajinskej strany, prípadne zásadné vyhlásenia vrcholných predstaviteľov Ruska. Nič z týchto očakávaní sa však nenaplnilo. Z hľadiska priamych bojov na fronte nepriniesol tento dátum nič výnimočné, vzájomné strety znepriatelených strán pokračovali v dovtedajšej línii a intenzite. 
Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj sa v predvečer výročia invázie vo svojom každodennom nočnom príhovore k občanom poďakoval všetkým bojovníkom, ktorí bránili krajinu. Krátku spomienku venoval aj tým, ktorí v boji za slobodu položili svoje životy. „"Nezlomili nás, prekonali sme mnohé tvrdé skúšky a zvíťazíme".” Pridal aj poďakovanie krajinám, ktoré cez rezolúciu OSN podporili okamžité stiahnutie sa ruských vojsk z Ukrajiny a ukončenie bojov.
Ruský prezident Vladimír Putin na výročie začiatku invázie ku svojmu národu neprehovoril.
V deň výročia invázie sa krajiny EÚ dohodli na uvalení v poradí už desiateho balíka obchodných a diplomatických sankcií na Rusko. K podobnému kroku pristúpili aj USA a Spojené kráľovstvo, ktoré už skôr avizovalo, že si prvé výročie ruskej invázie pripomenie celoštátnou minútou ticha.
Pri príležitosti výročia invázie predstavila Ukrajina pamätnú bankovku v nominálnej hodnote 20 hrivien. Na lícnej strane sú vyobrazení traja ukrajinskí vojaci vztyčujúci štátnu vlajku, na rube dve zviazané ruky symbolizujúce vojnové zločiny.
Návšteva Joa Bidena v Kyjeve.
V pondelok, pred prvým výročím začiatku tejto invázie, sa americký prezident Joe Biden neohlásene objavil v Kyjeve. Ukrajinského prezidenta Volodymyra Zelenského uistil, že Západ stále stojí plne za Ukrajinou. Okrem toho prisľúbil aj ďalší vojenský balík pomoci v hodnote päťsto miliónov dolárov, najmä muníciu a húfnice, protitankové systémy Javelin, dalšie obrnené vozidlá Bradley, zariadenia na nočné videne a radary, nie však strely dlhého doletu ani stíhačky, o ktorých spolu hovorili a o ktoré ho ukrajinský prezident žiadal.
Jeho návštevu Ukrajiny v predvečer výročia hodnotili komentátori ako významnú a symbolickú. Bolo to jasné gesto neústupnosti smerom k Rusku, ktoré kalkulovalo s unavením spojencov Ukrajiny a ochabnutím ich pomoci.
Návšteva Kyjeva prebehla tajne kvôli bezpečnostným obavám. Podľa oficiálneho itinerára Bieleho domu mal stráviť dva dni v Poľsku, jeho oficiálny plán na pondelok uvádzal povinnosti vo Washingtone a večerný odlet do Varšavy. Jednalo sa o vzácny prípad návštevy americkej hlavy štátu v krajine s aktívnym vojenským konfliktom, kde USA alebo ich spojenci nemali kontrolu nad vzdušným priestorom. Z dôvodu bezpečnosti a vyhnutiu sa zbytočnej eskalácii napätia americké bezpečnostné zložky o Bidenovej ceste informovali niekoľko hodín vopred aj ruskú stranu, aby sa situácia zbytočne neskomplikovala následkom poľutovaniahodnej nehody.
Návštevu Joa Bidena vykreslili ruské štátne médiá v duchu dlhodobo vedenej propagandy. Podľa nich bola Bidenova návšteva dôkazom, že kyjevské úrady len stelesňujú nástroj kolektívneho Západu ohrozujúceho Rusko. Ďalej informovali, že Joe Biden cestoval do Kyjeva až po obdržaní záruky z Moskvy, že Rusko nebude v dobe jeho návštevy útočiť na Kyjev ani na trasy k poľskej hranici. „"Biden jazdí do Kyjeva nie preto, že je tak odvážny, ale pretože je Vladimír Putin tak čestný a civilizovaný, že neodpáli na Kyjev v dobe jeho návštevy rakety. Naopak Vladimír Putin nejazdí do Donecka, pretože v Kyjeve držia moc teroristi, ktorí by neváhali ruského prezidenta akýmkoľvek spôsobom zabiť“", argumentovali pri tejto príležitosti dôvody, prečo sa ruský prezident ešte nikdy nepriblížil k aktívnym oblastiam bojov.
Prejav Vladimíra Putina o stave krajiny.
V utorok, tri dni pred výročím, Vladimir Putin predniesol pred poslancami oboch komôr ruského parlamentu a vojenskými predstaviteľmi dvojhodinový prejav o stave krajiny. Táto povinnosť mu vyplývala zo zákona. Napriek tomu predošlý rok bol prejav po začatí invázie zrušený. Hostia v sále sa museli pred prejavom izolovať a podrobiť testu na koronavírus.
V prejave prezident zopakoval klamy o tom, že vojnu na Ukrajine vyvolal Západ, ktorý sa mal snažiť Rusko aj cez sankcie zničiť a Rusko sa len muselo brániť. Prijaté medzinárodné sankcie podľa jeho slov nemali na Rusko zničujúci vplyv. Dianie na Ukrajine označil termínom "vojna", hoci Kremeľ oficiálne hovoril o „špeciálnej vojenskej operácii“.
Novou informáciou uvedenou v závere prejavu bolo, že Rusko pozastavuje svoju účasť na zmluve New START o znížení počtu a vzájomnej inšpekcii strategických jadrových zbraní. ktorú v roku 2010 podpísalo s USA. Zdôraznil, že ho k tomu donútila snaha USA o porážku Ruska a že od zmluvy definitívne neodstupuje. Naďalej hodlal dodržiavať počty jadrových zbraní a ich nosičov. Pozastavenie účasti Ruska na dohode nasledujúci deň odhlasovali obe komory Federálneho zhromaždenia Ruskej Federácie. „Ak Spojené štáty chcú porážku Ruska, máme právo brániť sa všetkými zbraňami, vrátane jadrových,“ uviedol podpredseda Rady bezpečnosti Ruskej federácie Dmitrij Medvedev.
Rusko malo v tomto čase takmer šesťtisíc bojových hlavíc, čo z neho robilo krajinu s najväčším jadrovým arzenálom na svete. Spolu s USA vlastnili zhruba 90 % všetkých jadrových zbraní sveta. Americký prezident Joe Biden označil rozhodnutie Moskvy pozastaviť účasť na zmluve Nový START za chybu, znepokojenie z rozhodnutia vyjadrila aj OSN.