Orešnica perlavá

Orešnica perlavá (iné názvy pozri nižšie; lat. "Nucifraga caryocatactes") je druh vtáka z rodu orešnica ("Nucifraga") z čeľade krkavcovité. Žije v palearktíde v ihličnatých a zmiešaných lesoch.
Názvy.
Slovenské názvy tohto druhu sú: orešnica perlavá, orešnica perlovaná, orešnica perlová; zriedkavo: oriešnica perlavá. Staršie slovenské názvy tohto druhu sú: orešník, [bohemizmus] orešník kropenatý, [bohemizmus] orešnica kropenatá, orešnica jedľová, [bohemizmus] "žaludník", "orechotĺk" (resp. "orechotluk"), "chocholúš", "sojka" [názvy chocholúš a sojka označujú aj sojku obyčajnú]. Starší alebo ľudový názov je: orešnica, oriešnica a orešiak. 
Ľudové názvy sú: "orešiarka", "orešniak" [porovnaj vyššie uvedený podobný tvar orešiak], "orieškár", "orechár", "orešná vranka" (alebo "orešná vránka"), "oriešnica čierna", "čierna sojka", "sojka - orešnica", "kedrovka".
Systematika.
Rozsah druhu.
Do začiatku 21. storočia bol druh orešnica perlavá obyčajne poňatý širšie než dnes, keďže zahŕňal aj to, čo sa dnes obyčajne zaraďuje ako samostatný druh orešnica južná ("Nucifraga hemispila") a trochu staršie zahŕňal aj to, čo sa dnes obyčajne zaraďuje ako samostatný druh orešnica kašmírska ("Nucifraga multipunctata"). V prípade zahrnutia orešnice južnej i kašmírskej je vlastne druh orešnica perlavá zhodný s celým rodom orešnica ("Nucifraga") okrem amerických populácií tohto rodu. V súčasnosti (t. j. okolo roku 2020) sa síce väčšinou orešnica perlavá uvádza tak, že nezahŕňa orešnicu južnú ani kašmírsku, ale podľa fylogenetických analýz sú príbuzenské vzťahy medzi orešnicou perlavou, južnou a kašmírskou nejasné, takže aj vyššie uvedené staršie širšie vymedzenia orešnice perlavej môžu byť naďalej platné.
Vnútorná systematika.
Súčasný úzko vymedzený druh orešnica perlavá sa obyčajne delí na nasledujúce poddruhy:
Na Slovensku žije poddruh orešnica perlavá európska a invázne nepravidelne prilieta poddruh orešnica perlavá sibírska.
Opis.
Telo je má čiernohnedé sfarbenie, s bielymi škvrnami na konci pier. Chvost je čierny s bielou obrubou na konci. Zobák a nohy sú čierne. Oči sú tmavohnedé.
Orešnica perlavá (v tradičnom ponímaní, čiže vrátane orešnice južnej a kašmírskej) má dĺžku tela 31 - a váži 150 - 200 g. 
Hlas.
Najčastejšie sa ozýva opakovaným drsným "rrraa" či "krér", alebo tichým "arrrrr" či "kror".
Biotop.
Orešnica perlavá žije na Slovensku najmä v zmiešaných, ihličnatých a málo v listnatých lesoch. Nachádza sa v lesnatých oblastiach, ktoré spestrujú lúky, pasienky a holiny. Obľubuje miesta s dostatkom smrekových mladín. 
Hniezdenie.
Orešnica perlavá hniezdi iba raz do roka, hniezdo si stavia najmä na ihličnatých stromoch blízko kmeňa od vyššie (najnižšie nájdené na Slovensku bolo ). Hniezdo je budované oboma rodičmi, z vonkajšej strany suchými konárikmi ihličnatých stromov a práchnivým drevo, prípadne blatom, vo vnútri jemnými rastlinkami, trávou, machom i perím. Priemer hniezda býva približne , výška . Samica zniesie 3 - 5 beľavých vajíčok s fiaľovými a zelenkavými škvrnami a sedí na nich 17 - 19 dní. Samec jú kŕmi. Po vyliahnutí mláďat sa o ne rodičia starajú 25 dní. 
Potrava.
Živí sa rastlinami, orieškami a semenami. Na zimu si chystajú zásoby, podobne ako sojka obyčajná, vo Vysokých Tatrách vyhľadávajú v zime pri chatkách odpadky. Počas invázie poddruhu orešnica perlavá sibírska v roku 1968 boli pozorované koncom augusta na slivkách.
Ochrana na Slovensku.
Je zákonom chránená, spoločenská hodnota je 1000 € (Vyhláška MŽP č. 170/2021).
Ohrozenosť a stav.
Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov orešnica perlavá patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je klesajúci, populácia je hodnotená ako klesajúca z dôvodu deštrukcie lesných biotopov ako napríklad na Taiwane. Stavy v Európe boli v rokoch 19802013 stabilné. Podľa výsledkov paneurópskeho sčítania bežných druhov vtákov bol trend orešnice perlavej v Európe za roky 1980 2017 stabilný.
Výskyt a stav na Slovensku.
Populácia žijúca na Slovensku je stála, na jeseň zalietajú orešnice do údolí pre dozrievajúce lieskové oriešky a nad hranicu lesa za limbovými orieškami, niekedy aj väčšie vzdialenosti, napríklad z Nízkych Tatier do Vysokých Tatier. Prelietavá je severská populácia, tie na Slovensko prilietajú na jeseň a v zime, sú málo plaché. Nedostatočne preskúmané sú invázne výskyty sibírskeho poddruhu orešnica perlavá sibírska ("Nucifraga caryocatactes macrorhynchos"), v minulosti v rokoch 1910, 1911, 1912, 1931, 1933, 1954, 1968 a naposledy v roku 1985. 
Žije v ihličnatých lesoch vo vrchoch stredného a východného Slovenska najmä od 600 - . Najvyššie položené hniezdiská sú vo Vysokých Tatrách 
Odhadovaný počet hniezdiacich párov je 4 000 - 8 000, zimujúcich jedincov 10 000 - 20 000. Veľkosť populácie i územie na ktorom sa vyskytuje sú "stabilné", maximálna zmena do 20%. Ekosozologický status v rokoch 1995, 1998 a 2001 žiadny. V roku 2014 "NT* A2b" - takmer ohrozený. Európsky ochranársky status nezaradený "SPEC". Stupeň ohrozenia "S" - vyhovujúci ochranársky status.
Trend početnosti orešnice perlavej na Slovensku mal podľa sčítania bežných druhov vtákov v rokoch 2005 2009 aj v rokoch 2005 2012 výrazný pokles.