burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Lokálne magnitúdo

Lokálne magnitúdo (iné názvy: lokálne magnitudo, lokálna magnitúda (zemetrasenia), miestne magnitúdo/magnitudo, Richterovo magnitúdo/magnitudo) je druh magnitúda; je to dekadický logaritmus pomeru amplitúdy a periódy seizmickej vlny (zo seizmografu). 
Súhrn všetkých možných lokálnych magnitúd, najmä ak sú rozdelené na "stupne" podľa účinkov na zemský povrch, sa niekedy nazýva stupnica lokálne magnitúdo/magnitudo, Richterova magnitúdová stupnica, Richterova stupnica či Richterova škála. Výraz "stupnica" sa v tejto súvislosti niekedy považuje za nevhodný, pretože ide o veličinu, ktorá nadobúda (takmer) kontinuálne hodnoty, a teda to nie je stupnica v pravom slova zmysle. Problematický je aj atribút "Richterov" v názve veličiny či stupnice, pretože Richterovo magnitúdo je prísne vzaté len názov lokálneho magnitúda platného pre geologické podmienky južnej Kalifornie. Pre iné oblasti Zeme je teda vhodné hovoriť len o "lokálnom magnitúde", napr. na Slovensku sa používa lokálne magnitúdo pre Západné Karpaty. Okrem toho aj sám Richter hovoril len o "magnitude local" (lokálna magnitúda).
Charakteristika.
V roku 1935 Charles F. Richter a Beno Gutenberg z California Institute of Technology vypracovali metódu merania zemetrasení analýzou seizmogramov zaznamenaných Wood-Andersonovým torzným seizmometrom. Richter pôvodne zaokrúhľoval namerané hodnoty k najbližším štvrtinám jednotiek, neskôr sa však hodnoty zaokrúhľovali na desatiny. Príčinou vytvorenia tejto stupnice bola snaha o oddelenie predtrasov a dotrasov od hlavného otrasu. Inšpiráciou Richterovi bola stupnica hviezdnych magnitúd používaná v astronómii na opis magnitúdy (hviezdnej veľkosti) a ďalších objektov na oblohe.
Richter vybral za magnitúdu 0 otras, ktorý by na seizmograme zaznamenanom Wood-Andersonovým torzným seizmometrom umiestneným 100 km od epicentra zemetrasenia ukázal maximálny vodorovný posun 1 mikrometer. Richterova škála kvôli spôsobu svojho výpočtu pomocou logaritmu nemá žiadnu hornú ani dolnú hranicu.
Free Software Foundation

Free Software Foundation je nezisková organizácia z USA, ktorá v 80. rokoch 20. storočia vyvíjala projekt GNU – slobodný operačný systém, teraz sa stará o dodržovanie ličenčných podmienok slobodných licencií a iné právne záležitosti potrebné na fungovanie slobodného softvéru.
FSF založil Richard Stallman v roku 1984
Ginko dvojlaločné v Lučenci

Ginko dvojlaločné v Lučenci je ginko dvojlaločné, ktoré sa nachádza na dvore Ipeľských tehelní v Lučenci. Je chránené podľa "VZV KÚ v B. Bystrici, 5/1996" ako zaujímavý biologický objekt cudzokrajnej, introdukovanej dreviny, na ktorej je možné sledovať históriu introdukcie, adaptabilitu v našom prostredí a rastové možnosti. Má vedecko-výskumný a náučný význam.
GNU Manifesto

GNU Manifesto napísal Richard Stallman a publikoval v roku 1985 ako vysvetlenie a definíciu cieľov projektu GNU.
Znenie GNU Manifesto nájdete v rôznych softvérových balíkoch projektu GNU, napr. Emacs.
Emacs

GNU Emacs je rozšíriteľný, samodokumentujúci textový editor.
V roku 1974 na ňom začal pracovať Richard Stallman. Pôvodne bol zamýšľaný ako súbor makier v jazyku Lisp pre príkazový editor. Emacs je skratka z „Editor MACroS“. Keď Richard Stallman začal pracovať na projekte GNU, prepísal Emacs a jazyk Lisp napísal v jazyku C.
Žaneta

Žaneta je ženské krstné meno. Je to poslovenčená francúzska zdrobnenina mena Jeanne (Jana). Meniny na Slovensku má 1. júna.
Xénia

Xénia je ženské krstné meno. Pochádza z gréckeho slova ξενία ("xenia" – „pohostinnosť“). Meniny na Slovensku má 2. júna.
Karolína (prvé meno)

Karolína je ženské krstné meno, odvodené od mužskèho mena Karol. Meniny na Slovensku má 3. júna.
Laura

Laura je ženské krstné meno. Má latinský pôvod a význam mena je „vavrínový strom“. Nositeľky tohto mena oslovujeme Lauri, Lala, Laurika. Na Slovensku má meniny 5. júna.
História.
Meno kráľovien v 17. storočí. Meno Laurinka
je feminizovaná forma slova laurus, latinsky „vavrínový strom“, ktorý sa v grécko-rímskej ére používal ako symbol víťazstva, cti alebo slávy. Meno predstavuje stelesnenie víťazstva a sily. Meno Daphne, odvodený zo starogréčtiny, má rovnaký význam.
Norbert (prvé meno)

Norbert je ženské krstné meno. Domáce meno je Norotina. Meniny na Slovensku má 6. júna.Norotina je odvodená od slova Norbert.
Róbert

Róbert alebo (v rozpore s PSP resp. v cudzích jazykoch) Robert je mužské krstné meno. Pochádza zo starého nemeckého mena Rodebert, ktoré má pôvod v slovách "hrod, hroud+beraht" s významom „ožiarený slávou“. Variantmi sú mená Ruprecht a Rupert. Meniny na Slovensku má 7. júna.
Medard (prvé meno)

Medard je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 8. júna.
Stanislava

Stanislava je ženské krstné meno. Pôvod má slovanský s významom „upevni slávu“ alebo „staň sa slávnou“. Meniny na Slovensku má 9. júna.
Margaréta (rod)

Margaréta (lat. "Leucanthemum" Mill., 1754) je rod približne 33 – 70 druhov rastlín z čeľade astrovité (lat. "Asteraceae"). 
V starších systémoch je obsah tohto rodu súčasťou rodu králik (lat. "Chrysanthemum") v staršom ponímaní.
Opis.
Ide o dvojročné až viacročné byliny. Listy sú jednoduché, striedavé. Okraj listovej čepele je pílovitý alebo zubatý. Sú to rastliny jednodomé, kvety sú jednopohlavné alebo obojpohlavné. Kvety sú združené do súkvetia nazývaného úbor ("anthodium"), ktorý je jednotlivý na vrchole byle či na konci vetvy. Na okraji úboru sú biele až ružovkasté jazykovité kvety, ktoré sú väčšinou samčie a samičie, vzácne obojpohlavné. Zvyšok úboru vypĺňajú rúrkovité kvety, ktoré sú žlté a obojpohlavné, zrastené z 5 korunných lístkov, dole tvoria korunnú rúrku, hore voľné konce vytvárajúce 5 cípov. Kalich chýba alebo je premenený na kališný lem. Tyčiniek je z pravidla 5. Semenník je spodný, zrastený z 2 plodolistov, obsahuje 1 vajíčko. Plodom je nažka s 10 pozdĺžnymi rebrami oddelenými takmer čiernymi ryhami.
Dobroslava (prvé meno)

Dobroslava je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 15. januára.
Blanka (prvé meno)

Blanka je ženské krstné meno. Je španielskeho pôvodu ("blanca" znamená „biela“). Talianskou podobou mena je Bianca (v slovenčine Bianka). Meniny na Slovensku má 16. júna.
V Česku má meniny 2. decembra.
Adolf

Adolf je mužské krstné meno. Pochádza zo staronemeckých slov "adal"+"wolf", čo znamená vznešený, ušľachtilý vlk. Na Slovensku má meniny 17. júna.
Alfréd

Alfréd je mužské krstné meno. Má pôvod v staroanglických slovách "aelf"+"raed", čo znamená múdry poradca, ktorému pomáhajú elfovia. Na Slovensku má meniny 19. júna.
Valéria

Valéria je ženské krstné meno. Pochádza z rímskeho rodového mena Valerius, ktoré má pôvod v latinskom "valens" s významom „silný“, „zdravý“. Meniny na Slovensku má 20. júna.
Alojz

Alojz je mužské krstné meno. Jeho pôvod treba hľadať v starofrancúzskom mene "Lowis", ktoré vzniklo zo staronemeckého mena Hludwig, čiže slávny bojovník. Prípadný pôvod môžeme nájsť aj v latinskej podobe mena "Aloisius", ktorá v staronemeckej podobe mena Alwisi označuje pomenovanie celý biely. Existuje aj ženská podoba tohto mena, Alojzia. Na Slovensku má meniny 21. júna.
Paulína

Paulína je ženské krstné meno. Je ženskou formou mena Paulin, ktoré pochádza z latinského Paulinus a znamená Pavlov, patriaci Pavlovi. Meniny na Slovensku má 22. júna.
Petra (prvé meno)

Petra je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 29. júna. Je to ženský tvar mena Peter, ktoré je odvodené od gréckeho "petros" vo význame „kameň, skala“. Je to obľúbené krstné meno v Česku, Severnom Macedónsku, Nemecku, Chorvátsku a v Maďarsku.
Melánia

Melánia je ženské krstné meno. Je to meno gréckeho pôvodu a znamená „čierna“, „tmavá“, resp. „tá, ktorá má čierne vlasy“. Meniny na Slovensku má 30. júna.
Metod

Metod (zastarano: Metód, Metodej, po česky "Metoděj", zastarano "Strachota", rusky a ukrajinsky "Мефодій", anglicky "Methodius") je mužské krstné meno gréckeho pôvodu ("Methodios" – Μεθόδιος). Grécky význam mena vychádza zo slova "methodos" – „cesta za niečím“, prenesene „metóda“. Stará slovanská (a česká) podoba mena Strachota bola vyvodená z mylného prekladu gréckej formy mena ("métus" – strach). Meniny na Slovensku má 5. júla, kedy sa zároveň na Slovensku slávi štátny a cirkevný sviatok sv. Cyrila a Metoda.
Lujza

Lujza je ženské krstné meno. Je to slovenská podoba ženského francúzskeho mena Louise, ktoré má pôvod v nemčine s významom „slávny boj“, „preslávený v boji“. Meniny na Slovensku má 9. júla.
Amália

Amália je ženské krstné meno. Pôvod má v staronemeckom slove "amal" s významom pracovitý. Na Slovensku má meniny 10. júla.
Milota (prvé meno)

Milota je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 11. júla.
Nina

Nina je ženské krstné meno. Je to ruské meno, pochádzajúce z Kaukazu, má však zrejme grécky, hebrejský alebo perzský pôvod. "Sv. Nina" (წმინდა ნინო) je patrónkou a prvou evanjelizátorkou Gruzínska, kde má toto meno podobu "Nino". Meniny na Slovensku má 12. júla.
Bohuslav (prvé meno)

Bohuslav je mužské krstné meno. Má slovanský pôvod a znamená „sláva Bohu“, „oslavujúci Boha“. Meniny na Slovensku má 17. júla.
Magdaléna

Magdaléna alebo Magda je ženské krstné meno. Súvisí s palestínskym mestom Magdala. V hebrejčine magdala znamená „veža“. Význam mena je „pochádzajúca z Magdaly“. Meniny na Slovensku má 22. júla.
Oľga

Oľga je ženské krstné meno. Je to ruská podoba severského mena Helga s významom „zdravá“, „šťastná“. Meniny na Slovensku má 23. júla.
Vladimír (meno)

Vladimír je staré slovanské mužské krstné meno. Meno sa skladá zo slovanského "владь" (vladĭ) „moc“, slovo ktoré má pôvod v proto-indo-európskom slove "wal" („byť silný“) a slova "мѣръ" (měrŭ), „veľký“, ktorého etymológia sa neskôr zmenila na "миръ" (mirŭ) – „mier“. Jeho význam je teda „veľký vládca“ resp. „vládca mieru“, „nositeľ pokoja“.
Nositeľov tohto bežne zaužívaného mena oslovujeme Vlado, Vladko, Láďo, Vladik, Ďaďo. Jeho germánskym variantom je meno Waldemar (tiež Valdemar), ktoré sa do Škandinávie dostalo v 12. storočí s dánskym kráľom Waldemarom I., ktorého matkou bola princezná Ingeborg Kyjevská, dcéra Mstislava I., ktorá svojho syna pomenovala po svojom starom otcovi Vladimírovi II. Monomachovi, vládcovi Kyjevskej Rusi. Meno Waldemar je dodnes bežné v nemecky hovoriacich krajinách, Škandinávii a tiež Poľsku. Historici a jazykovedci však nie sú jednotní v názore, ktoré meno bolo „pôvodné“ a ktoré je foneticky odvodené alebo, či dokonca oba varianty nevychádzajú zo spoločného staršieho indo-európskeho kmeňa.
Vladimír má meniny na Slovensku 24. júla.
Jakub (prvé meno)

Jakub je mužské krstné meno. Pôvodne hebrejské meno Jakagóbh znamená „držiaci sa za pätu“, „druhorodený“. Meniny na Slovensku má 25. júla.
Štatistika.
Meno Jakub bolo v roku 2019 najviac používaným menom pre novonarodených chlapcov, bolo použité 1229 krát.
Anna (prvé meno)

Anna je ženské krstné meno. Ide o novozákonné meno hebrejského pôvodu, odvodené od slova "Channá(h)" čiže milosť, s významom milá, milostná. Na Slovensku má meniny 26. júla.
Božena

Božena je ženské krstné meno. Je to slovanský variant mien "Benedikta" a "Teodora", t. j. „blahoslavená“, „bohom obdarená“. Meniny na Slovensku má 27. júla.
Krištof (prvé meno)

Krištof je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 28. júla.
Meno pochádza z gréckeho "Χριστόφορος" (Christoforos), čo je zloženina slov "Christos", „olejom pomazaný“ a "ferein", „nosiť“. Meno bolo obľúbené u prvých kresťanov, lebo vyjadrovalo symbolicky, že „nosí Krista v srdci“.
Dátumy uctievania pozri pod Svätý Krištof.
Marta (prvé meno)

Marta je ženské krstné meno. Má hebrejský pôvod "מרתה (Martâ)" znamenajúci „pani domu“, „gazdiná“, prenesene „starostlivá“. Meniny na Slovensku má 29. júla.
Libuša (prvé meno)

Libuša je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 30. júla. Zvlášť rozšírené je meno "Libuše" najmä v Česku.
Ignác

Ignác je mužské krstné meno. Pôvod má v gréckom "ignitis" s významom „ohnivý“, „zapálený“. Meniny na Slovensku má 31. júla.
Božidara

Božidara je ženské krstné meno. Má južnoslovanský pôvod a znamená „Bohom daná“, „Boží dar“. Meniny na Slovensku má 1. augusta.
Gustáv

Gustáv je mužské krstné meno. Pôvod má v švédčine s významom „bojová záštita“. Meniny na Slovensku má 2. augusta.
Jerguš

Jerguš je mužské krstné meno. Vzniklo ako pôvodná slovenská domácka podoba gréckeho mena Gregor. Meniny na Slovensku má 3. augusta.
Dominik

Dominik je mužské krstné meno. Pôvod má v latinskom slove "dominus" „pán“ alebo aj "dominicus" „pánov“. Meniny na Slovensku má 4. augusta.
Hortenzia (meno)

Hortenzia je ženské krstné meno. Vzniklo z a vykladá sa ako „patriaca k záhrade, záhradníčka“. Meniny na Slovensku má 5. augusta.
Jozefína

Jozefína je ženské krstné meno. Pochádza z hebrejského slova "Jóséph", s významom "Boh pridá". Meniny na Slovensku má 6. augusta. Je ženskou obmenou mužského mena Jozef.
Štefánia

Štefánia je ženské krstné meno. Pôvod má v gréčtine a význam mena je „víťazka“. Meniny na Slovensku má 7. augusta.
Oskár

Oskár (v cudzích jazykoch často Oskar) je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 8. augusta.
Ľubomíra

Ľubomíra je ženské krstné meno. Má slovanský pôvod s významom „ľúbiaca mier“, „mierumilovná“. Meniny na Slovensku má 9. augusta.
Darina

Darina je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 12. augusta.
Ľubomír

Ľubomír je mužské krstné meno. Má slovanský pôvod s významom „ľúbiaci mier“, „mierumilovný“. Meniny na Slovensku má 13. augusta.
Mojmír (prvé meno)

Mojmír je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 14. augusta.
Marcela

Marcela je ženské krstné meno, jeho význam je „malá bojovníčka“. Meniny na Slovensku má 15. augusta.
Leonard

Leonard je mužské krstné meno. Pôvodne nemecké meno Leonhard vzniklo zo staronemeckých slov "lewo"+"hart" s významom „silný lev“. Meniny na Slovensku má 16. augusta.
Milica

Milica je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 17. augusta.
Elena

Elena je verziou mena Helena alebo Jelena. Je to meno gréckeho pôvodu a znamená „svetlo“ alebo „pochodeň“. Meniny na Slovensku má 18. augusta.
Lýdia (prvé meno)

Lýdia je ženské krstné meno. Pôvodne grécke meno Lydia súvisí s Lýdiou, historickým územím v Malej Ázii. Znamená „pochádzajúca z Lýdie“. Meniny na Slovensku má 19. augusta.
Jana (prvé meno)

Jana je ženské krstné meno. Krstné meno Jana je u nás bežne zaužívané, má hebrejský pôvod. Pochádza zo starozákonného mužského mena יוחנן Jóchanán „Boh je milostivý“. Meniny na Slovensku má 21. augusta.
Tichomír

Tichomír je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 22. augusta.
Filip (prvé meno)

Filip je mužské krstné meno.
Pôvod a význam.
Pôvod má v gréčtine, grécke slová "philos"+"hippos" znamenajú „milovník koní“. 
Meniny.
Meniny na Slovensku má 23. augusta.
Bartolomej (prvé meno)

Bartolomej je mužské krstné meno. Pochádza z hebrejských slov "bar Talmai", čo značí „Talmajov syn“. Meniny na Slovensku má 24. augusta.
Ľudovít (prvé meno)

Ľudovít je mužské krstné meno. Pôvodne nemecké meno Ludwig pochádza zo staronemeckých slov "hlüt"+"wig" s významom „slávny bojovník“, „preslávený v boji“. Meniny na Slovensku má 25. augusta.
Vo svete sa používa viac variantov tohto mena:
Louis, Ludwig, Luis, Ludoviko, Lodewijk, Ludvig, Ludwik, Ludvík, Ludovicus, Lewis, Ludovico, Luigi, Lucio, Gino, Lajos, Lyonel, Luise, Luisa
Silvia

Silvia (na juhu Slovenska aj Szilvia) je ženské krstné meno. Pôvod má v rímskom rodovom mene Silvius a to v latinskom slove "silva" „les“, „hora“. Meniny na Slovensku má 27. augusta.
Claude Simon

Claude Eugène Henri Simon (* 10. október 1913, Tananarive, Madagaskar – † 6. júl 2005, Paríž, Francúzsko) bol francúzsky spisovateľ, predstaviteľ nového románu. V roku 1985 mu bola udelená Nobelova cena
Narodil sa na Madagaskare, ktorý bol v tej dobe francúzskou kolóniou.
Dielo.
Jeho dielo má veľmi komplikovanú vetnú skladbu, snaží sa o netradičné ponímanie času, v ktorom sa prelína prítomnosť a minulosť. Týmto spôsobom sa pokúšal opísať emócie, respektíve ich útržkovitosť. 
Nasledujúce štyri diela tvoria akúsi voľnú tetralógiu:
Platany v Lučenci pri Szilassyho kaštieli

Platany v Lučenci pri Szilassyho kaštieli sú platany javorolisté, ktoré sa nachádzajú v areáli Szilassyho kaštieľa v Lučenci. Sú chránené podľa "VZV KÚ v B. Bystrici, 5/1996" pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam..
„Hello, World!“

„Hello World“ je počítačový program, ktorý na displej vypíše „Hello world!“. V mnohých programátorských knihách sa používa ako prvý príklad programu. Typicky je to jeden z najjednoduchších programov možných v danom jazyku.
Program Hello, World! v rôznych programovacích jazykoch môže vyzerať napríklad takto:
Lua.
print("Hello, world!")
Modula-2.
 MODULE Hello;
 FROM Terminal2 IMPORT WriteLn; WriteString;
 BEGIN
 WriteString("Hello, world!");
 WriteLn;
 END Hello;
Python.
Pre verziu Pythonu 2.7 a staršiu:Pre verziu Pythonu 3.0 a novšiu:
Seed7.
 $ include "seed7_05.s7i";
 const proc: main is func
 begin
 writeln("Hello, world!");
 end func;
Bash.
echo "Hello, world!"
Duby v Krásnohorskom Podhradí

Duby v Krásnohorskom Podhradí sú duby letné, ktoré sa nachádzajú za obcou Krásnohorské Podhradie smerom k hradu Krásna Hôrka. Sú chránené podľa "uznesenia pléna ONV v Rožňave, 41/1989" pre vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný význam.
Ginko

Ginko (skôr staršie: ginkgo, staršie: ginkyo) môže byť:
Ginkgo môže byť aj planétka, pozri 85197 Ginkgo
Budova

Budova je vo všeobecnosti väčšia (pozemná) stavba, väčší dom, najmä sústredený s obvodovými stenami a so strechou, a vo vnútri s miestnosťami a často stropmi deliacimi stavbu na podlažia a so schodiskami. 
V stavebnom zákone nie je pojem definovaný, ale keďže sa v zákone pozemné stavby delia na bytové budovy a nebytové budovy, je pojem budova de facto synonymný s pojmom pozemná stavba.
Podľa opatrenia Štatistického úradu SR je budova zastrešená stavba určená na ubytovanie osôb alebo na umiestnenie zvierat alebo vecí.
Sociálnodemokratická strana Slovenska

Sociálnodemokratická strana Slovenska (skratka SDSS) bola politická strana pôsobiaca na Slovensku v rokoch 1990–2004. Strana sa hlásila k odkazu strany Slovenská sociálnodemokratická strana v Uhorsku, ktorá vznikla v roku 1905, ale už o rok zanikla (úplne zanikla 1918). SDSS bola zaregistrovaná na ministerstve vnútra 1. februára 1990 pod pôvodným názvom "Sociálnodemokratická strana na Slovensku". Zmena názvu na Sociálnodemokratická strana Slovenska sa uskutočnila v roku 1993. Strana zanikla 31. decembra 2004 zlúčením so stranou SMER do strany s novým názvom SMER - sociálna demokracia.
Politici Sociálnodemokratickej strany Slovenska.
Články o politikoch Sociálnodemokratickej strany Slovenska sú uvedené v kategórii .
Jaroslav Volf (poslanec)

Jaroslav Volf (* 3. apríl 1952, Hodonín) bol poslanec NR SR a dlhoročný predseda Sociálnodemokratickej strany Slovenska (SDSS), znovuobnovenej po nežnej revolúcii.
Hostinec Jamajka

Hostinec Jamajka () je román britskej autorky Daphne du Maurier. Základnou črtou románu je dobrodružnosť a napätie, ktoré sa autorke podarilo udržať od prvého do posledného riadka. Dielo je ladené romanticky, príbeh však napriek tomu vyznieva dôveryhodne. Napínavý dej a umelecké kvality si našli veľa priaznivcov.
Dej.
Dej románu zasadila autorka do Cornwallu a situovala ho na začiatok 19. storočia. Hlavnou hrdinkou príbehu je dvadsaťtriročná Mary Yellanová. Príbeh sa začína smrťou Maryinej matky. Mary plní jej poslednú vôľu a odchádza k tete Patience do Bodminu. Tá sa medzičasom vydala za Jossa Merlyna a z niekdajšej krásavice sa stala zničená starena. Už po ceste sa Mary dozvedá o nepriaznivej povesti hostinca Jamajka. V prvých dňoch strávených v hostinci hlavná hrdinka zisťuje, že v hostinci sa dejú nekalé veci a že jej strýko je vodcom zločineckej bandy. V hostinci sa Mary zoznamuje s Jossovým mladším bratom Jemom, o ktorom teta tvrdí, že je ešte väčší zločinec ako Joss. Počiatočná nenávisť k Jemovi sa postupne mení na lásku, i keď Mary trápia pochybnosti, lebo nevie, či nie je aj Jem členom bandy. Mary sa chce za každú cenu dopátrať pravdy a po tragickej udalosti, ktorej sa stáva svedkom, sa dozvie pravdu o zločinoch Jossa Merlyna a jeho bandy. Zostane už len záhada, kto to všetko organizuje. Rozuzlenie je prekvapujúce a pôvodca všetkého zla nečakaný.
Film.
Román sfilmoval v roku 1939 Alfred Hitchcock. Zahrali si v ňom Charles Laughton a Maureen O'Hara.
Speváčka Tori Amos spieva o hostinci pieseň „Jamaica Inn“, ktorá sa nachádza na jej albume z roku 2005 "The Beekeeper".
Horná Lehota

Horná Lehota môže byť:
Horná Lehota (okres Dolný Kubín)

Horná Lehota je obec na Slovensku v okrese Dolný Kubín. 
Názov.
Vývin názvu obce
Symboly obce.
Erb.
Erb obce tvorí: "V modrom poli štítu na zelenej pažiti strieborný vták so zlatými nohami a zobákom, držiaci v zobáku zlatú jaštericu so strieborným jazykom."
Bajč

Bajč () je obec na Slovensku v okrese Komárno. 
Polohopis.
Obec leží 22 kilometrov severovýchodne od Komárna a 8 kilometrov južne od Nových Zámkov.
Časti obce.
K Bajču patria tieto majere: 
Dejiny.
Chotár obce Bajč je mimoriadne bohatý na archeologické pamiatky. Na mieste dnešnej obce sa našli osídlenia z doby neolitu, ľudu s lineárnou keramikou a želiezovskou skupinou, takmer 100 hrobov kostrového pohrebiska zo staršej doby bronzovej, sídlisko z badenskej kultúry a neskorolengyelské sídlisko s keramikou, zdobenou brázdeným vpichom a mnohé ďalšie pamiatky. V časti chotára obce Bajč - Medzi kanálmi sa nachádzala slovanská osada so slovanským pohrebiskom zo 6. storočia, čo potvrdzuje, že na toto územie prišli Slovania už počas jednej z prvých kolonizačných vĺn. Ďalej sa našli sídliská z doby halštatskej a rímskej, a slovenské sídlisko z 10.–11. storočia. Významné je aj keltské pohrebisko a chaty, slovanské žiarové pohrebisko a staromaďarské pohrebisko. Z 11.–12. storočia pochádzajú zvyšky základov románskeho kostola a pohrebiska pri zaniknutej stredovekej osade.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1312. Bola jedným z najdôležitejších majetkov Ostrihomského arcibiskupstva. Od 16. storočia si obec od tunajších zemanov prenajímal arcibiskup. Po bitke pri Moháči sa do Bajča dostalo nové protestantské učenie. Až do roku 1652 reforovaní veriaci bojovali za ich uznanie aj proti stolici aj proti arcibiskupovi. V roku 1652 bola zriadená reformovaná farnosť, no v roku 1672 reforovaných z obce vyhnali, napriek tomu, že pravdepodobne tvorili väčšinu obyvateľstva. Po roku 1685 obec načas zanikla. V roku 1780 Jozef Baťán odvodnil rozsiahle močiare v okolí, a začal s vybudovaním nového majera a kaštieľa. Podľa archívnych dokumentov Bajč mal v roku 1813 len 90 obyvateľov, v roku 1890 už 1108. Kaštieľ vybudovaný v roku 1790 bol v roku 1831 prestavaný na kostol, zasvätený sv. Jánovi Krstiteľovi. Arcibiskup Ján Šimor dal postaviť nový letný kaštieľ. V roku 1865 sa Bajč osamostatnil ako obec. V roku 1910 bola vybudovaná železnica. V roku 1919 aj v obci prebiehali boje medzi česko-slovenskou armádou Červenou armádou Maďarskej republiky rád. 
Po roku 1918 prešli ostrihomské cirkevné majetky pod správu apoštolskej administratúry v Trnave, ktorá bola pod štátnou správou. 2. novembra 1938 bola aj obec Bajč pripojená k Maďarsku. Po skončení druhej svetovej vojny obyvatelia založili štátny majetok (1948), ktorý bol jeden z prvých svojho druhu na Slovensku. Obec sa začala rozvíjať, bol vybudovaný kultúrny dom, dom pracujúcich, vznikli rôzne spolky. V tomto období boli v Bajči viaceré významné návštevy. Po roku 1990 sa začala zvyšovať nezamestnanosť, ktorá trvá až dodnes.
Obyvateľstvo.
Národnostné zloženie obyvateľstva v roku 2021:
Národnostné zloženie obyvateľstva v roku 2011:
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
V Bajči evidujú dva bocianie hniezda. V roku 2014 sčítali spolu iba 1 mláďa.
Bátorove Kosihy

Bátorove Kosihy () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Bodza

Bodza () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Bodzianske Lúky

Bodzianske Lúky () sú obec na Slovensku v okrese Komárno. Obec sa nachádza na Žitnom ostrove Podunajskej nížiny v nadmorskej výške 109-111m.
Dejiny.
Obec Bodzianske Lúky ako najmladšia obec komárňanského okresu vznikla v roku 1990 osamostatnením od obce Bodza. Prvýkrát sa spomína v listinách r. 1268 v majetku komárňanského hradu (Várbogya). Prví osadníci do obce prišli okolo r. 1780. Vznik a vývoj obce bol vo veľkej miere ovplyvnený vodným režimom Dolného Žitného ostrova.
Obyvatelia obce sú väčšinou katolíckeho vierovyznania. V roku 1889 Vince Vermes dal na vlastnom pozemku postaviť jednoduchý rímskokatolícky kostol zasvätený Ružencovej panne Márii, obnovený bol roku 1998.
Školské vyučovanie v obci sa začalo roku 1875 v dome Vince Vermesa, ktorý 40 rokov zadarmo učil deti. Uznanie jeho škole sa dostalo aj od školskej správy. Stará školská budova bola postavená v roku 1914-1915, ktorá roku 1965 bola povodňou poškodená. Nová budova školy bola postavená v roku 1970.
Významné osobnosti obce.
▪ Károly Klór (1937-1990)- obľube sa tešiaci učiteľ, roku 1971 prišiel do obce. Zapájal sa spolu s manželkou do kultúrneho života obce. Bol aj šikovným sochárom.
▪ Vilmos Vermes(1937-1977) farár. Pôsobil v Komárne a v Čakajove.
▪ Vince Vermes (10. decembra 1847-1939) dobrodinec usadlosti, ktorý od roku 1875 celých 40 rokov vyučoval tunajšie deti zadarmo. Na vlastnom pozemku roku 1889 dal postaviť kostol. Za dlhotrvajúcu kresťanskú a mimoriadne užitočnú prácu dostal 16.júla 1933 od pápeža Pia XI. pápežské vyznamenanie "Bene merenti"
Brestovec (okres Komárno)

Brestovec () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Búč

Búč () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Čalovec

Čalovec () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Dejiny.
Čalovec je významné archeologické nálezisko s nálezmi urnfieldskej kultúry, keltským pohrebiskom, osadami z doby rímskej a avarskej a slovanskou osadou z obdobia Veľkomoravskej ríše.
Dedina bola prvýkrát písomne spomenutá v roku 1268 ako "Megerch". Až do 17. storočia patril Megerch k panstvu hradu Komárno a bol pod správou zemepána. V roku 1549 tu bolo zaznamenaných osem pórt (slovom brána alebo porta sa rozumel iba celý poddanský grunt, na ktorom žila jedna (alebo viac) poddanská rodina (domácnosť), ktorá mala určitý hnuteľný majetok a ktorá dočasne (pre požiare, živelné pohromy) alebo trvale nebola taká chudobná, žeby štátnu daň nemohla platiť).
V roku 1699 dedina prešla do vlastníctva Zičiovcov, neskôr tiež rodov Demjén, Dancsy, Magyary a ďalších. Až do 19. storočia v dedine dominovali rozsiahle nivy, ktoré boli vhodné na rybolov, ale nie na poľnohospodárstvo. Až na základe úpravy riečnych tokov a vybudovaní prvých hrádzí v okolí, bolo v 19. storočí možné veľké časti pôdy vysušiť a premeniť na ornú pôdu.
Do roku 1918 patrila obec do Komárňanskej župy v Rakúsko-Uhorsku, potom patrila obec Česko-Slovensku. Výsledkom prvej arbitráže vo Viedni bola v rokoch 1938 až 1945 opäť súčasťou Maďarska.
Po druhej svetovej vojne došlo k výmene obyvateľstva, pri ktorej emigrovalo do Maďarska 71 rodín, ktoré nahradili maďarskí Slováci. V roku 1950 bol Čalovec elektrifikovaný. V roku 1965 bola celá komunita ťažko zasiahnutá katastrofickými povodňami Dunaja, povodňová voda siahala až do výšky 1,5 m. Domy boli zničené od základov. Ako dočasné ubytovanie boli poskytnuté poštovné vagóny. Za pomoci vtedajšej ČSSR sa dal Čalovec prestavať.
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
V obci evidujú 2 bocianie hniezda, na hlavnej ceste aj dhlšie hniezdia bociany. V roku 2015 mali 5 mláďat.
Číčov

Číčov () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
Bociany hniezdia v obci dlhšie pri škole. V roku 2015 mali 4 mláďatá.
Dedina Mládeže

Dedina Mládeže () je obec na Slovensku v okrese Komárno na sútoku Malého Dunaja a Váhu. 
Časti obce.
K obci patrí aj osada Malý Ostrov.
Ulice.
Fučíkova, Jilemnického, Kpt. Nálepku, Makarenkova, Mičurínova, Brigádnická a Nová.
Dejiny.
Bola založená brigádnikmi 4. apríla 1949 ako úplne nová dedina v močaristej pustatine Dögös, 5 km severne od Kolárova a pôvodne bola jeho miestnou časťou, v roku 1954 sa osamostatnila. Je tak najmladšou samostatnou obcou na Slovensku. V mysliach viacerých brigádnikov na Trati mládeže skrsla myšlienka postaviť na juhu Slovenska taký poľnohospodársky dvor, ktorý by nielenže slúžil ako „vzor organizácie práce, ale aj pri výchove mladých poľnohospodárskych odborníkov“.  Dobrovoľní brigádnici najprv močiar odvodnili, pričom bývali v provizórnej ubytovni, a od roku 1951 sa začali stavať súkromné domy. Obec bola koncipovaná ako príklad nového vidieka, domy sú typizované, ulice tvoria pravé uhly. 16. novembra 1949 bolo založené poľnohospodárske družstvo, dnes AGROREAL, a. s.. Venovalo sa okrem iného experimentálnemu pestovaniu ryže.
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
Bociany hniezdia v obci pri bývalom JRD. V roku 2015 mali 3 mláďatá.
Občianska vybavenosť.
Dominantné budovy sú škola s materskou školou, ktoré sú momentálne nepoužívané, obecný úrad a kultúrny dom. V budúcnosti sa plánuje prebudovať budovu školy a materskej školy na domov dôchodcov. V obci sa nachádza aj detský domov. Pestujú sa tu vodné športy.
Dulovce

Dulovce (v minulosti "Nová Ďala", , ) je obec na Slovensku v okrese Komárno v Podunajskej nížine.
Dejiny.
Archeologické nálezy pochádzajú už z praveku. Stredoveké dejiny sú spočiatku spoločné s dejinami Hurbanova, pretože Dulovce boli osadou Starej Ďaly (Hurbanovo). Osamostatnili sa asi v 14. storočí, a preto materské mesto neskôr dostalo meno Stará Ďala (Ógyalla) a odtrhnutú osadu odlíšili menom Nová Ďala (Újgyalla). Prvá písomná zmienka o Hurbanove pochádza z roku 1329.
Ďala sa roku 1365 spomína ako kráľovský majetok, neskôr obec patrila komárňanskému hradnému panstvu. Prvým svetským zemepánom obce a osady bol roku 1412 Žigmund z Bučian. V období tureckých vojen v druhej polovici 16. storočia bola Nová Ďala riedko osídlená a po roku 1608 bola pod nadvládou Turkov. Roku 1669 Turci celkom vyplienili aj Novú Ďalu a obec zanikla. Až roku 1690 začali osadu dosídľovať Čúziovci Slovákmi z Považia a moravsko-slovenského pohraničia.
V rokoch 1991–1996 bol postavený miestny vodovod a v rokoch 1980–1993 bola obec plynofikovaná.
Obyvateľstvo.
Etnické zloženie obyvateľstva.
V obci prevláda obyvateľstvo slovenskej národnosti, čím sa obec odlišuje od susedných obcí s prevahou obyvateľstva maďarskej národnosti.
Slováci – 75,36 %Maďari – 2,89 %Česi – 0,48 %Rómovia – 21,22 %a iní
Náboženské zloženie obyvateľstva.
rímski katolíci – 88,22 %bez vyznania – 9,31 %evanjelici – 0,86 %grécki katolíci – 0,32 %a iní
Holiare

Holiare (, do roku 1948 "Gelér") sú obec na Slovensku v okrese Komárno.
Dejiny.
Významné sú sídliskové nálezy z neolitu, staršej bronzovej doby a rímskej doby, depot bronzov z mladšej bronzovej doby, pohrebisko z laténskej doby (zbrane, ozdoby, žiarové hroby), rozsiahle pohrebisko z avarskej doby so 627 preskúmanými hrobmi a početnými šperkami, a poveľkomoravské pohrebisko. Najstarší doklad o obci je z roku 1258. V súčasnej podobe dedina vznikla v roku 1940 zlúčením obcí Dolný Gelér a Horný Gelér, do roku 1948 sa volala Gelér. V rokoch 1971-1994 bola súčasťou obce Bodza.
Občianska vybavenosť.
V obci sa nachádzajú dva obchody, dve krčmy a nový kultúrny dom otvorený 5. novembra 2005, ktorý bol stavaný asi osem rokov.
Imeľ

Imeľ () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
Európska sústava chránených území (Natura 2000):
Kameničná (okres Komárno)

Kameničná () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1482. Kameničná počas tureckých nájazdov v 17. storočí spustla, no neskkôr bola opätovne osídlená. 
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
V obci bolo jedno bocianie hniezdo v roku 1934, avšak až 4 boli v roku 1954, a až 7 v roku 1984. Dnes evidujú iba 1 hniezdo. V roku 2015 boli 2 mláďatá.
Klížska Nemá

Klížska Nemá () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Lipové

Lipové (v minulosti "Hodžovo", ) je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Polohopis.
Obec má 147 obyvateľov.
Leží na žitnom ostrove, v blízkostí obcí Zemianska Olča, Sokolce, Bodza a Tôň.
Vodné toky.
Oblasť je pretkaná zavlažovacími kanálmi napájanými z Dunaja.
Dejiny.
Obec vznikla na základoch majera Zsemlékes, ktorý založil gróf János Waldstein a v roku 1920 bol majetkom rodiny Kálnokyovcov. K majeru boli pripojené územia z chotárov Bodze a Zemianskej Olče. Samostatná obec vznikla po 1. svetovej vojne, keď nová československá vláda v rámci prvej pozemkovej reformy (1920) vykúpila tri (Zsemlékes, Terem a Rakotás) z osemdesiatich majerov grófa Kálnokyho za štátom stanovenú cenu. Začalo sa budovanie kanálov a vysúšanie močiarov, ktoré odkryli úrodnú pôdu. Pozemky od štátu na dlh kúpili a domy na hypotéky postavili prisťahovalci z celého Slovenska i Moravy (pôvodne asi 72 rodín s počtom cca 450 osôb) . Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1921, keď bola pomenovaná "Hodžovo" po prvom slovenskom ministrovi Milanovi Hodžovi. Súčasťou obce je osada Rákytie, ktorú domáci nazývajú tiež „Rakotáš“. V roku 1926 bola postavená zvonica. V roku 1928 bola v osade Rakotáš vybudovaná škola.
Obyvatelia boli v roku 1938 v dôsledku Prvej viedenskej arbitráže donútení sa vysťahovať. Vrátili sa v roku 1945. V roku 1950 sa názov obce zmenil na Lipové. 
Pohnuté časy prežila obec v júni roku 1965, kedy postihla najjužnejšie oblasti Slovenska obrovská povodeň, ktorú zapríčinilo pretrhnutie hrádze Dunaja pri Patinciach dňa 16. júna a následne aj pri Čičove, spôsobené rýchlym roztápaním snehu v rakúskych Alpách. Tri týždne prúdila voda z koryta rozvodnenej rieky do vnútrozemia a zaplavila pritom strednú i západnú časť okresu Komárno, ako aj časť dunajskostredského okresu. Počas minulého režimu bola obec postihnutá stagnáciou vzhľadom na stavebnú uzáveru a súvisiaci zákaz výstavby nových domov.
Po roku 1989 nastala obnova obce. Bol zrekonštruovaný rímskokatolícky kostol Panny Márie Nanebovzatej z roku 1938, evanjelická zvonica, dom smútku i kultúrny dom. Postavil sa nový most a opravili sa 3 kilometre miestnej komunikácie. V roku 1992 sa uskutočnila plynofikácia celej obce.
Politika.
Obyvateľstvo.
Podľa údajov z roku 2001 žilo v obci cca 82 % obyvateľov slovenskej a 15 % maďarskej národnosti.
Šport.
Hokejový tím Ľadové orly a multifunkčné ihrisko vo výstavbe. Výborné podmienky pre rybolov, okolie vhodné na rekreačnú cyklistiku a vidiecku turistiku. Kúpanie v štrkoviskách na okolí.
Marcelová

Marcelová (historicky , ) je obec na Slovensku v okrese Komárno. Vznikla v roku 1942 spojením obcí Marcelová a Krátke Kosihy.
Polohopis.
Obec leží na východnom okraji Podunajskej roviny, v jej geomorfologickej časti Martovská mokraď. Východne od obce sa krajina vlní v Hronskú pahorkatinu. Územím obce preteká Sedmerovský a Konopný kanál. Obec susedí s katastrom obcí Svätý Peter, Iža, Patince, Radvaň nad Dunajom, Virt a Šrobárová.
Z južného smeru vedie do obce cesta III/1465 (Radvaň nad Dunajom – Marcelová), ktorá odbočuje z cesty Komárno – Štúrovo. Zo severozápadu vedie cesta III/1464, napojená pri Chotíne na cestu II/589 a pokračujúca východným smerom na Bátorove Kosihy. Komárno je vzdialené západne, Štúrovo východne, Nové Zámky severne a do krajského mesta je to rovnako severným smerom .
Časti obce.
Marcelová sa skladá z dvoch katastrálnych území:
Dejiny.
Chotár Marcelovej leží v oblasti bohatej na archeologické nálezy, potvrdzujúce osídlenie v dávnych dobách. Aj tu sa potvrdil pobyt ľudí doby bronzovej a železnej, po ktorých sa zachovali i žiarové hroby. Mladšie nálezy dokumentujú dobu sťahovania národov, no i obdobie príchodu staromaďarských kmeňov. 
Miestna časť Kutrakeszi sa v listinách prvýkrát spomína v roku 1256, kedy kráľ Belo IV. daroval osadu Kezu (tak ako aj susedný Virt) Sigfriedovi. V roku 1349 patrila Lörincovi a od roku 1377 až do skončenia II. svetovej vojny rodu Baranyaiovcov. V roku 1576 sa táto osada spomína pod názvom Zsitvakeszi. V roku 1787 v nej žilo 659 a v roku 1828 už 724 obyvateľov.
Osada „Nagkezeu“ sa spomína v roku 1353, od roku 1482 bola za verné služby kráľovi v majetku rodiny Pozsárovcov. Tak ako celé okolie, aj táto obec bola po tureckých nájazdoch v roku 1552 takmer vyľudnená. Po ich odchode toto územie prešlo do majetku rodu Pálffyovcov a obec začala prosperovať. V roku 1787 ju obývalo 712, v roku 1828 to bolo 822 a v roku 1880 už 1949 obyvateľov. O ďalších viac ako 100 obyvateľov narástla populácia po 1. svetovej vojne, no do roku 1930 sa počet obyvateľov znížil na 1676. Ničivé zemetrasenie zasiahlo obec v roku 1770, povodne spôsobili veľké škody najmä v rokoch 1896 a 1920.
Novodobá obec vznikla v roku 1942, kedy sa zlúčili obce Marcelová a Krátke Kosihy.
Martovce

Martovce () sú obec na Slovensku v okrese Komárno.
Moča

Moča () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Polohopis.
Obec leží na 47°45´ severnej šírky a 18°24´ východnej dĺžky, jej nadmorská výška je 110 metrov a rozloha 17,991 km². Žije tu 1 170 obyvateľov.
Obyvateľstvo.
V obci je 92% maďarskej národnosti, 6% slovenskej a 1,5 % rómskej, 0.5 % ostatné.
Občianska vybavenosť.
V obci je verejná knižnica, telocvičňa a futbalové ihrisko. V obci sa nachádza aj čerpacia stanica F-Petrol.
Modrany

Modrany () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Mudroňovo

Mudroňovo () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Obyvateľstvo.
Podľa sčítania v roku 2011 mala obec 122 obyvateľov.
Z toho 85 slovenskej (70%), 34 maďarskej (27%) a 4 (3%) inej a nezistenej národnosti
Nesvady

Nesvady () sú mesto na Slovensku v okrese Komárno. Nesvady sú 141. mestom na Slovensku, v poradí podla počtu obyvateľov sú 117.
Podľa sčítania v roku 2021 malo v meste slovenskú národnosť 41,1%, maďarskú 49,1%, rómsku 8,3%, českú 0,4% a nezistenú 0,7% obyvateľov. 
Polohopis.
Mesto leží v centrálnej časti Podunajskej nížiny, na severe okresu Komárno. Nachádza sa na východe geomorfologického celku Podunajská rovina, v časti Novozámocké pláňavy. Západným okrajom preteká Stará Nitra. Prístup do mesta zabezpečujú cesty III. triedy z Nových Zámkov ( SV smerom), Kolárova ( Z smerom) a Hurbanova ( JV smerom). Okresné mesto leží južne a krajské mesto Nitra je vzdialené severným smerom.
Dejiny.
Archeologické nálezy potvrdzujú osídlenie lokality už v neolite, kedy sa tu nachádzalo sídlisko ľudu želiezovskej skupiny, patriacej do kultúry s lineárnou keramikou (cca 4700 pred Kr.). Ďalšie nálezy pochádzajú z bronzovej doby, kedy tu bola rozšírená únětická kultúra (kostrové pohrebisko), nasledoval ľud halštatskej, laténskej a rímsko-barbarskej kultúry. V 8. storočí sem prišli Slovania, po ktorých sú výraznejšie stopy v podobe sídliska a pohrebiska z doby veľkomoravskej (10. - 12. storočie). Z 10. storočia pochádzajú tiež nálezy staromaďarských hrobov.
Najstaršia zachovaná písomná zmienka o osade „Nasvod - Novum Naswod“ pochádza z roku 1269, o dekádu neskôr sa sídlo nazývalo Nauzuad, z roku 1312 sa zachoval názov Naywad, z roku 1927 Nasvad a od roku 1948 sa používa názov Nesvady. Maďarský názov mesta je Naszvad. Osada „Aňala“, ktorá je dnes miestnou časťou, sa spomína už v roku 1239.
Územie i obec patrila do majetku ostrihomského arcibiskupstva, vyplienili ju v roku 1311 prívrženci Matúša Čáka. V 15. storočí musela obec odvádzať daň husitskej posádke, sídliacej v Trnave, ktorá toto územie ovládala. V tomto období sa tu konali krajinské trhy na sv. Bartolomeja (24. augusta) a sv. Imricha (5. novembra). Rozvoj trhového mestečka zastavili v roku 1554 osmanské vojská, ktoré plienili územie južného Slovenska a zničili aj Nesvady a Aňalu. Už v roku 1572 však Nesvady boli opäť životaschopným mestečkom s jarmočným právom, ktoré malo 68 osídlených, no tiež 38 opustených usadlostí. Začiatkom 18. storočia bola svojím zemepánom, ostrihomským arcibiskupom, osada Aňala obnovená ako majer a následne okolo roku 1871 pripojená k obci Nesvady. Obyvateľstvo sa živilo poľnohospodárstvom, rybárstvom, tkaním a zhotovovaním nástrojov. 
Po viedenskej arbitráži boli Nesvady so širokým okolím anektované Maďarskom a v roku 1947 bola vysídlená časť obyvateľov maďarskej národnosti, ktorých nahradili repatrianti z Maďarska a Rumunska.
Nesvady získali k 1. januáru 2020 štatút mesta, sú tak najnovším slovenským mestom.
Okoličná na Ostrove

Okoličná na Ostrove () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Pribeta

Pribeta (historicky , ) je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Podľa sčítania v roku 2021 malo slovenskú národnosť 26,8%, maďarskú 67,6%, rómsku 0,6% a nezistenú 4,6% obyvateľov.
Polohopis.
Stred obce leží v nadmorskej výške v Podunajskej nížine. Severná rovinná časť chotára je na širokých terasách pokrytých piesčitými sprašami a viatymi pieskami. Preteká ňou Pribetský potok. Južná pahorkatinná časť leží na juhozápadnom výbežku Pohronskej pahorkatiny. Chotár je odlesnený, agátové lesíky sú len v pahorkatine. Na terasách má černozemné pôdy, v pahorkatine hnedozemné a mačinové. Klíma je teplá (priemerné teploty v januári nad 2°C, ročné zrážky pod 600 mm).
Občianska vybavenosť.
Okrem reformovaného a rímskokatolíckeho kostola v obci stojí aj evanjelický kostol, moderná stavba z roku 1972 vybudovaná komunitou repatriovaných Slovákov. 
Školstvo.
Prvá škola v obci bola založená v 15. storočí. Podrobné údaje sa nezachovali.
Vie sa len toľko, že rímskokatolícka cirkevná škola bola v roku 1775 len jednotriedna, v roku 1848 dvojtriedna a v roku 1878 trojtriedna. Škola v roku 1912 zhorela. Na miesto nej bola v roku 1906 na inom mieste postavená jednoposchodová školská budova. V roku 1927 pozostávala už zo 6 učební.
Reformovaná cirkevná škola sa spomína od roku 1640. Bola umiestnená v súkromnom dome. V roku 1860 postavili samostatnú školu, neskôr slúžila ako kantorský byt.
Zvyšovanie počtu tried si vynútilo postaviť novú školskú budovu v roku 1923. Táto mala 3 učebne. V roku 1914 bola v obci postavená i materská škola a na tej istej stavebnej parcele pri Hlavnej ulici v roku 1960 i dnešná základná škola. Na Kvetnej ulici dokončili stavbu v roku 1979.
Dnes sú v obci dve školy. Jedna s vyučovacím jazykom slovenským a druhá s vyučovacím jazykom maďarským. Rovnako pod správu obce spadajú i dve materské škôlky rovnakého členenia.
Radvaň nad Dunajom

Radvaň nad Dunajom () je obec na Slovensku v okrese Komárno. 
Polohopis.
Obec leží na Podunajskej nížine, východne od Komárna. Ulice a domy obce ležia na brehu Dunaja s výhľadom cez Dunaj na kopcovitú maďarskú stranu rieky. Obec v roku 2001 mala 738 obyvateľov, z toho 675 maďarskej a 59 slovenskej národnosti. Pod obec Radvaň nad Dunajom patria aj osady Žitava a Bystrička, ktoré sú od obce vzdialené cca .
Dejiny.
Starobylosť obce dokazujú nálezy z doby bronzovej a nálezy z obdobia Ríma. Prvá zmienka o obci je z roku 1260 pod názvom Radoan.V roku 1267 Belo IV. daroval obec Radowan ostrihomskému kanonikovi menom Sixtus. Významným archeologickým náleziskom je miestna časť Žitavská Tôň, osídlená už od neolitu. Našli sa tu archeologické nálezy zo staršej doby bronzovej, halštatskej, rímskej a z obdobia Avarského kaganátu. Prvá písomná zmienka je z roku 1075 pod menom Sitoutui, keď opátstvo v Hronskom sv. Beňadiku tu dostalo 11 rybárov aj s domami, v ktorých bývali. Tradičným zamestnaním bolo rybárstvo a široko ďaleko boli známi miestni mlynári, ktorí mali aj svoj cech. V súčasnosti sa obyvatelia obce zaoberajú zväčša poľnohospodárstvom. Významnou udalosťou bolo uzatvorenie takzvaného Žitavského mieru medzi Rudolfom II. a Tureckým sultánom Ahmedom I., ktorý sa vykonal 11. novembra 1606 v strede Dunaja.
Svätý Peter (okres Komárno)

Svätý Peter (historicky , , , , ) je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1332. Obec dostala názov pravdepodobne podľa mena kostola a fary, zasvätenému svätému Petrovi. Obec bola známa aj pestovaním viniča.
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
Od roku 2012 je evidované jedno bocianie hniezdo, ktoré v roku 2014 dali na podložku. V tom roku vyleteli 2 mláďatá, v roku 2015 nemali malé.
Šrobárová

Šrobárová je obec na Slovensku v okrese Komárno. 
Dejiny.
Vznikla v roku 1926 oddelení od obce Marcelová. 
Obyvateľstvo.
Podľa sčítania obyvateľov z roku 2001 žilo v Šrobárovej 514 obyvateľov, z toho bolo 492 (95,7%) slovenskej a 18 (3,5%) maďarskej národnosti.
Tôň

Tôň () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Trávnik (obec)

Trávnik () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Veľké Kosihy

Veľké Kosihy () sú obec na Slovensku v okrese Komárno.
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
V obci sú evidované tri bocianie hniezda, ale iba v dvoch hniezdia. V roku 2015 boli v jednom dve, v druhom štyri mláďatá.
Virt

Virt () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Polohopis.
Obec leží na pomedzí Podunajskej roviny a pahorkatiny, v južnej časti Hurbanovských terás, geomorfologickej časti Hronskej pahorkatiny. Južne od obce (už mimo chotára obce) tečie Dunaj, západný okraj chotára lemuje Patinský kanál.
Stredom obce prechádza cesta III/1465 (Radvaň nad Dunajom – Marcelová), ktorá južne od obce ústí do cesty Komárno – Štúrovo. Komárno je vzdialené západne, Štúrovo východne, Nové Zámky severne a do krajského mesta je to rovnako severným smerom .
Dejiny.
Okolie obce nesie známky osídlenia už v neolite, čo doložili archeologické nálezy. 
Najstaršia zachovaná písomná zmienka pochádza z roku 1256, kedy sa tunajšie územie spomína ako majetok hradu Baňa, čiastočne však aj Sigfriedov a archidiakonov z Komárna. Hrad vlastnil územie len do roku 1264, šľachtický rod Vértyovcov vlastnil časť obce do roku 1598 a po ich vymretí majetok prevzali Bélyovci. Už po štvrťstoročí sa novým majiteľom stáva Juraj Csajághy, po ňom Husárovci a v 18. storočí Virt vlastnili až 4 rodiny. V roku 1720 sa spomína nový kaštieľ, ktorý si Pyberovci a Farkašovci v 19. storočí rozšírili. 
V roku 1828 v obci stálo 29 domov a žilo tu 158 obyvateľov. V polovici 19. storočia Virt splynul so susednou Radvaňou nad Dunajom a k osamostatneniu došlo až v roku 1990. Po Viedenskej arbitráži patrila obec Maďarsku.
Zemianska Olča

Zemianska Olča () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Dejiny.
Prvýkrát sa spomína v roku 1264 v listine Bela IV. ako "Oucha". 
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
Blízko oce je prírodná rezervácia Dropie. 
Hospodárstvo.
Obec má rozvinuté poľnohospodárstvo, spracovateľský priemysel a infraštruktúru. 
Je rodiskom, resp. pôsobiskom významných osobností, ktoré sú pochované na miestnych cintorínoch.
Zlatná na Ostrove

Zlatná na Ostrove () je obec na Slovensku v okrese Komárno.
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
V katastri sa nachádza Veľkolélsky ostrov, ktorý j e súčasťou územia: Chránená krajinná oblasť Dunajské luhy
Bajka

Bajka je obec na Slovensku v okrese Levice.
Bátovce

Bátovce sú obec na Slovensku v okrese Levice. V rokoch 17801922 boli Bátovce sídlom Bátovského okresu v Hontianskej župe. Obci sa hovorí aj „mesto kráľovien“.
Dejiny.
Prvé písomné zmienky o Bátovciach pochádzajú zo stredovekých falzifikátov z rokov 1037 a 1086, kde sa uvádzajú ako tribuna de Foro Regine, resp. de Mercatu Regine, teda ako miesto trhu kráľovnej. Prvá hodnoverná zmienka o obci je však až z roku 1267, keď sa spomína pod názvom Bat. V tomto období pravdepodobne slovanskú obec osídľujú nemeckí kolonisti. V rokoch 1543 až 1848 patrili Bátovce levickému hradnému panstvu. Od roku 1611 je v Bátovciach doložená existencia cechov. V roku 1715 mali Bátovce mlyn a 97 domácností. Pošta bola v prevádzke od roku 1828. V roku 1852 navštívila Bátovce česká spisovateľka Božena Němcová. Počas Bachovho absolutizmu sa stali sídlom berného úradu a okresného súdu s pozemkovou knihou až do roku 1878. V novembri 1938 po pričlenení Levíc k Maďarsku, bol do Bátoviec evakuovaný berný úrad, ktorý tu sídlil až do roku 1940. V roku 1943 bola k Bátovciam pričlenená obec Jalakšová, ktorá sa prvý raz spomína v roku 1381. Známa vodná nádrž Lipovina bola vybudovaná v roku 1968.
Bielovce

Bielovce sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Bohunice (okres Levice)

Bohunice (predtým "Hontianske Bohunice") sú obec na Slovensku v okrese Levice.
Bory (okres Levice)

Bory sú obec na Slovensku v okrese Levice. Dedina patrila voľakedy známemu šľachtickému rodu Bory de Bori és Borföe.