burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Hodošov les

Hodošov les je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území mesta Revúca v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1998 na rozlohe 21,9800 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje posledný zachovalý fragment starého bukového lesa v širšom okolí. Lesné porasty tvoria enklávu vyznačujúcu sa vysokým stupňom zachovania, pôvodnosťou, ako aj pestrým drevinovým zložením v okolí intenzívne obhospodarovaných lesov."
Hrdzavá

Hrdzavá je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Muráň v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 357,1900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu prirodzených skalných a lesných spoločenstiev so zriedkavými druhmi flóry (i lykovec muránsky) a fauny v Spišsko-gemerskom krase, ako aj rôznych krasových foriem, ako sú skalné okná, skalný most a jaskyne. Výskyt kosodreviny."
Chvalovská jaskyňa

Chvalovská jaskyňa je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody SSJ.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Chvalová v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009 na 10,8553 ha.
Predmetom ochrany je: "V ochrannom pásme prírodnej pamiatky sú predmetom ochrany citlivé jaskynné geosystémy."
Javorníková

Javorníková je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Muráň v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 170,6500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu prirodzených skalných a lesných spoločenstiev so zriedkavými druhmi flóry a fauny a rôznymi krasovými formami v Spišsko-gemerskom krase, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúr.-vých. hľadiska."
Kamenná diera

Kamenná diera () je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody SSJ. Predmetom ochrany je: "Jaskyňa prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodnýcha historických hodnôt." Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2012. Ochranné pásmo nebolo určené.
Jaskyňa sa nachádza v katastrálnom území obce Gemerská Ves v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji pri brehu Západného Turca.
Lúka pod cintorínom

Lúka pod cintorínom je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Revúca v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2011 na rozlohe 4,9700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je ochrana biotopu európskeho významu: Nížinné a podhorské kosné lúky (6510), biotopov národného významu: Podmáčané lúky horských a podhorských oblastí, Psiarkové aluviálne lúky a Vegetácia vysokých ostríc a druhu európskeho významu kunka žltobruchá (Bombina variegata)."
Malá Stožka (národná prírodná rezervácia)

Malá Stožka je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Muráň v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1965 na 123,54 ha.
Predmetom ochrany je: "národná prírodná rezervácia predstavuje veniec dolomitových bralných útesov s náhornou plošinou so zachovalými lokalitami vápnomilných skalných rastlinných a živočíšnych druhov a spoločenstiev od trávnatých vápencových bučín, jedľových bučín cez bukové javoriny až po najvlhšie spoločenstvá jaseňových javorín."
Morské oko (prírodná pamiatka)

Morské oko je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území mesta Tornaľa v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2011. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom návšt. poriadku je prispieť k ochrane prírodnej pamiatky Morské oko a jej únosnémuvyužívaniu na kultúrno-výchovné účely úpravou podrobností o územnej ochrane a využívaní jaskyne a o správaní sa jej návštevníkov."
Poludnica (národná prírodná rezervácia)

Poludnica je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Muráň v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 330,4300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu prirodzených biotopov vzácnej fauny a flóry, pozoruhodného krasového reliéfu Muránskej planiny na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele. Výskyt miestneho paleoendemitu svet. významu lykovca muránskeho."
Šarkanica

Šarkanica je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Muráň, Tisovec v okrese Rimavská Sobota a okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 454,75 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu geologicky a geomorfologicky významnej časti Muránskej planiny so zachovalými prirodzenými skalnými a lesnými biocenózami s bohatým zastúpením chránených a iných zriedkavých i ohrozených druhov rastlín a živočíchov."
Šiance (chránené územie)

Šiance je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Muráň, Muránska Huta v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 132,06 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany územia s členitou a výraznou geomorfologogickou stavbou, na ktorú sú viazané prirodzené lesné spoločenstvá druhého až piateho lesného vegetačného stupňa s výskytom mnohých chránených a ohrozených druhov fauny a flóry."
Vešeléniho jaskyňa

Vešeléniho jaskyňa je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody SSJ.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Muráň v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2008. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Zdychavské skalky

Zdychavské skalky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Muránska Zdychava v okrese Revúca v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 2,5400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásené na ochranu rastlinného spoločenstva s rozchodníkom ročným (Sedum annum L.) v Stolických vrchoch."
Beležír

Beležír je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Dubno, Gemerský Jablonec, Nová Bašta v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2012 na rozlohe 61,6744 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je ochrana zachovalých biotopov druhu európskehovýznamu sysľa pasienkového (Spermophilus citellus)."
Burda (prírodná pamiatka)

Burda je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody SSJ.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ratkovská Suchá, Rovné v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2007 na 7,8201 ha.
Predmetom ochrany je: "V ochrannom pásme prírodnej pamiatky sú predmetom ochrany citlivé jaskynné geosystémy. Je to jaskyňa Burda, dlhá 282 m, vyvinutá v šošovke sivých prúžkovaných kryštalických vápencov (mramorov) z obdobia karbónu. Príklad jaskyne ostrovných krasových výstupov medzi Slov. krasom, Murán. planinou a Drienčanským krasom. Ochranné pásmo má opodstatnenie z dôvodu potenciálneho obnovenia ťažby mramorov v kameňolome, v ktorom sa nachádza vchod do jaskyne, ako aj pre usmernenie lesohospodárskej činnosti v jej okolí."
Tohle je rock'n'roll, vy buzny

Tohle je rock'n'roll, vy buzny je 5. radový album skupiny Rybičky 48 vydaný v roku 2013. Album bol vydaný 11. novembra 2013, na „jedenáste narodeniny“ kapely.
Čertova dolina

Čertova dolina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tisovec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 49,0200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana cennej lokality so zachovalými lesnými spoločenstvami s jedľou, smrekom, bukom a cennými listnáčmi na vápencovom podloží, s výrazným krasovým reliéfom, rozľahlým jaskynným systémom Čertovej jaskyne a tiesňavovitými úsekmi potoka s vodopádmi."
Hajnáčsky hradný vrch

Hajnáčsky hradný vrch je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1958 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 9,7100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Krajinne dominantný sopečný vrchol, s vyznačnými ukážkami odkryvov v geologickej stavbe, ktoré dokumentujú neogénny vulkanizmus v oblasti Cerovej vrchoviny. Výskyt pôvodného rastlinstva a živočíšstva."
Hikóriový porast

Hikóriový porast je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Teplý Vrch v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1965 na rozlohe 52,0500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie CHA predstavuje lesné porasty s aklimatizovanými cudzokrajnými drevinami hikóriami. Chránené územie je využité ako študijný objekt pre aklimatizáciu cudzokrajných drevín."
Horný Červený les

Horný Červený les je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Veľký Blh v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1974 na rozlohe 11,0200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu starých stromov (dub letný a dub cerový) ako prírodných zaujímavostí a objektov hniezdenia vzácneho hniezdiča južných polôh Slovenska - krakle belasej európskej (Coracias garrulus L.) na študijné a vedeckovýskumné ciele."
Jalovské vrstvy

Jalovské vrstvy je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Drňa v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 1,7000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana vedecky hodnotného prírodného geologického odkryvu. Je to stratotyp Jalovských vrstiev, krajinársky zaujímavý fenomén v lesostepnom prostredí s výskytom zákonom chránenej kukučky vencovej. Dokumentuje geologický a geomorfologický vývoj pieskovcového súboru Cerovej vrchoviny."
Kášter

Kášter je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tisovec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 57,7300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana ukážok krasového reliéfu a zachovalých lesných spoločenstiev, čo sú významné prírodné a krajinárske hodnoty masívu Káštera v Muránskej planine. Vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Kurinecká dubina

Kurinecká dubina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Rimavská Sobota v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1952 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 5,9600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana porastu starých dubov v Rimavskej kotline, predstavujúcich hniezdiská chránených druhov vtákov."
Lipovianske pieskovce

Lipovianske pieskovce je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lipovany v okrese Lučenec v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 0,1308 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana vedecky významného geolog. profilu, stratotypovej lokality lipovianskych pieskovcov s výskytom zaujímavých pieskovcových sférických konkrécií a paleontologicky hodnotných skamenelín. Lokalita je využiteľná pre náučno--výchovné a exkurzné účely."
Malá drienčanská jaskyňa

Malá drienčanská jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň
Nachádza sa v katastrálnom území obce Drienčany v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2006 a naposledy novelizované v roku 2008 na 30,6752 ha.
Predmetom ochrany je: "V ochrannom pásme jaskyne - prírodnej pamiatky - sú predmetom ochrany citlivé jaskynné ekosystémy."
Martinovská nádrž

Martinovská nádrž je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Martinová v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 14,5508 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Vodná nádrž predstavuje významný antropogénny prvok a vyzn. biotop v intenzívne využívanej, radikálne odvodnenej krajine Rimav.kotliny a predstavuje dôležité útočište-refúgium vodného a močiarneho živočíšstva, najmä vodného vtáctva."
Nad Furmancom

Nad Furmancom je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tisovec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983 a naposledy novelizované v roku 1999 na rozlohe 2,7800 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR sa vyhlasuje z dôvodu zabezpečenia ochrany lokality s výskytom zriedkavého, reliktného a chráneného druhu valdštajnky trojpočetnej magicovej (Waldsteinia ternata ssp. Magicii)."
Ostrá skala (Cerová vrchovina)

Ostrá skala je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2001 na rozlohe 17,7900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je zriadená z dôvodu zabezpečenia ochrany krajinnej dominanty Cerovej vrchoviny s charakteristickými rastlinnými a živočíšnymi spoločenstvami skalnej lesostepi a dubových lesov."
Pokoradzské jazierka

Pokoradzské jazierka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Dražice, Rimavská Sobota v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na 22,8049 ha.
Predmetom ochrany je: "Ochrana najcennejšej časti prír.krajiny v oblasti Pokoradzskej tabule s cennými prvkami živej i neživej prírody. Plošne väčšie i menšie uzavreté terén.depresie - jazierka, ktoré vznikli kryh. zosunom vulkanoklastík. Prir.močiarne a vodné fytocenózy."
Ragáč (národná prírodná rezervácia)

Ragáč je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1964 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 9,7300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana súboru geologických a geomorfologických javov dokumentujúcich finálnu sopečnú činnosť a prirodzených lesných spoločenstiev Cerovej vrchoviny s výskytom chránených a iných zriedkavých druhov rastlín a živočíchov."
Steblová skala

Steblová skala je prírodná rezervácia v pôsobnosti správy Chránenej krajinnej oblasti Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Gemerské Dechtáre, Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 37,3700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "prírodná rezervácia je vyhlásená na ochranu lesných, lesostepných a stepných biotopov Cerovej vrchoviny, na ktoré sa viaže výskyt mnohých chránených druhov fauny a flóry. Ukážkovo vypreparovaný vulkanický útvar sopečného komína, bazaltových žíl a výlevov a zachovalú stĺpovitú odlučnosť čadiča."
Suché doly

Suché doly je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Národný park Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tisovec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1953 a naposledy novelizované v roku 1983 na rozlohe 257,4601 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu krasového reliéfu s množstvom krasových jám, ponorov, škrapových polí, jaskynných systémov, ako aj biotopov zriedkavej fauny a významnej xerotermnej vegetácie na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Svetlianska cerina

Svetlianska cerina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hrachovo v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1976 na rozlohe 15,3000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu zvyškov porastu duba cerového s výskytom vzácnej krakle belasej a iného dutinového vtáctva a drobného živočíšstva na vedecko-výskumné a kultúrno-náučné ciele."
Ťahan

Ťahan je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tomášovce, Sútor v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 a naposledy novelizované v roku 2012 na rozlohe 309,1059 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie je ochrana biotopov európskeho významu: Dubovo-hrabovélesy panónske (*91G0) a Dubovo-cerové lesy (91M0) a druhov európskeho významu črievičník papučkový(Cypripedium calceolus), fuzáč veľký (Cerambyx cerdo) a roháč obyčajný (Lucanus cervus)."
Vachtové jazierko

Vachtové jazierko je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Národný park Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tisovec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 0,6753 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHA je vyhlásený z dôvodu zabezpečenia ochrany mokraďného spoločenstva s masovým výskytom chránenej a ohrozenej vachty trojlistej (Menyanthes trifoliata)."
Vinohrady (chránený areál)

Vinohrady je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Chrámec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 35,7860 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHA je vyhlásený z dôvodu zabezpečenia ochrany teplomilných rastlinných a živočíšnych spoločenstiev vyznačujúcich sa vysokou druhovou diverzitou s hojným výskytom ohrozeného ľanu chlpatého hladkastého (Linum hirsutum ssp. glabre-scens)."
Vodná nádrž Gemerský Jablonec

Vodná nádrž Gemerský Jablonec je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Dubno, Gemerský Jablonec a Petrovce v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 32,0290 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany významnej trofickej, reprodukčnej a migračnej lokality vodného vtáctva."
Zaboda

Zaboda je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Cerová vrchovina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hajnáčka v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 20,72 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany výraznej krajinnej dominanty v skupine sopečných vrchov v centrálnej časti CHKO Cerová vrchovina s geomorfologicky cennými gravitačnými formami reliéfu a výskytom ohrozených a chránených druhov rastlín a živočíchov."
Hlboký jarok (prírodná rezervácia)

Hlboký jarok je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tisovec v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 34,4100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Vzácna prírodovedná lokalita s typickým fluviokrasovým reliéfom, s tiesňavovitým zahĺbením meandra Hlbokého jarku, s povrchovými a podzemnými krasovými formami v Spišsko-gemerskom krase na Muránskej planine."
Tŕstie (prírodná rezervácia)

Tŕstie je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Národný park Muránska planina.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Tisovec, Krokava v okrese Rimavská Sobota v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 28,71 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Prírodná rezervácia je vyhlásená na ochranu zachovaných prirodzených slatinnorašelinných biocenóz Revúckej vrchoviny s výskytom zriedkavých spoločenstiev a druhov rastlín (napr. rosička okrúhlolistá), súčasne aj pamätné miesta na učiteľa a významného botanika Václava Vraného (1851-1929)."
Cerinský potok

Cerinský potok alebo Cerínsky potok je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Čebovce, Kosihovce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 6,2787 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území areálu platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Početná populácia vstavačovitých - kruštík neskorý - ohrozené až kriticky ohrozené"
Cúdeninský močiar

Cúdeninský močiar je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ipeľské Predmostie v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2009 na rozlohe 141,6855 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia je ochrana zachovalých biotopov európskeho významu: vysokobylinné spoločenstvá na vlhkých lúkach (6430) a nížinné a podhorské kosné lúky (6510) a druhu európskeho významu: ohniváčik veľký (Lycaena dispar)."
Čebovská lesostep

Čebovská lesostep je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Čebovce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 7,3500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje súbor teplomilných rastlinných a živočíšnychspoločenstiev Modrokamenskej úboče na južnom úpätí Krupinskej planiny."
Dedinská hora

Dedinská hora je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Muľa v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 11,7980 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Uzemie preedstavuje typicku xerotermnu lokalitu lesnej a lesotepnej vegetacie duboveho veget. stupna viazanu na panonsku fytogeograficku oblast s vyskytom viac ako 6 ohrozenych taxconov vyssich rastlin a stavovcov zaradenych do "Cervenej knihy""
Holica (chránený areál)

Holica je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Príbelce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 1,0000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Na vulk. podloží, tvorenom andezitovými brekciami, sa vytvorila formácia skal. stepí s prir. výskytom jaseňa mannového (Fraxinus ornus). Okrem 2 skupín starých jedincov so zmeranými údajmi sa jaseň mannový aj zmladzuje. Vedecké a kult.-vých. ciele."
Hradište (prírodná rezervácia)

Hradište je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kováčovce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 5,1136 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie s výskytom teplomilných a stepných druhov rastlín a živočíchov, viaceré z nich sú chránené a ohrozené. Uvádzaný výskyt sysľa pasienkového. Zachovalosť územia, biocentrum regionálneho významu."
Ipeľské hony

Ipeľské hony je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ipeľské Predmostie v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1998 na rozlohe 29,3908 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana pôvodných močiarnych a vodných biotopov Poiplia ako súčasti územia zapísaného medzi lokality Dohovoru o mokradiach majúcich medzinárodný význam predovšetkým ako biotopy vodného vtáctva."
Kamenná žena

Kamenná žena je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Príbelce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1987 na rozlohe 0,1100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana vulkanoklastického útvaru so selekt. zvetrávaním a značným ved., výchovno-náučným a kultúrno-estetickým významom. Tvar typu "skalný hríb" je vedeckým dokladom o geologickom a geomorfologickom vývoji andezitových vulkanoklastík Krupinskej planiny."
Kiarovský močiar

Kiarovský močiar je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kiarov, Kováčovce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 a naposledy novelizované v roku 1997 na rozlohe 16,3802 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Zabezpečenie ochrany vlhkomilných, močiarnych a vodných spoločenstiev Poiplia s výskytom viacerých zriedkavých, ohrozených a chránených druhov fauny a flóry."
Kosihovský Kamenný vrch

Kosihovský Kamenný vrch je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kosihovce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 12,5000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana tvarovo zriedkavej krajinnej dominanty na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Krehora

Krehora je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Čebovce v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe 1,4900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalého skalného komplexu vulkanického pôvodu v striedaní s lesostepnými enklávami s vedecko-výskumným, náučným a estetickým významom."
Modrokamenská lesostep

Modrokamenská lesostep je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Modrý Kameň v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 12,1200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHÚ je zriadené na ochranu prirodzených teplomilných lesostepných a lesných spoločenstiev v Krupinskej planine, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno--výchovného hľadiska."
Ryžovisko

Ryžovisko je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ipeľské Predmostie v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 58,0764 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany mokraďných ekosystémov v nive Ipľa, na ktoré sa viaže výskyt chránených a ohrozených druhov fauny a flóry."
Seleštianska stráň

Seleštianska stráň je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy v katastrálnom území obce Vrbovka, východne od osady Selešťany v okrese Veľký Krtíš v Banskobystrickom kraji. Zaberá južné až juhozápadné svahy Mikovho vrchu.
Bola vyhlásená všeobecne záväznou vyhláškou Krajského úradu v Banskej Bystrici číslo 9/1997 z 28. februára 1997, s účinnosťou od 5. septembra 1997. V súvislosti s tým, že dňa 1. januára 2003 nadobudol účinnosť zákon č.543/2002 Z.z. o ochrane prírody a krajiny, dňa 1. februára 2003 nadobudla účinnosť vyhláška MŽP SR č.17/2003 Z.z. ktorou sa ustanovujú národné prírodné rezervácie a uverejňuje zoznam prírodných rezervácií. PR Seleštianska stráň je uvedená v prílohe č. 2 tejto vyhlášky pod číslom 287. Pôvodne platil na jej území piaty stupeň ochrany. Krajský úrad v Banskej Bystrici vydal dňa 4. marca 2003 Všeobecne záväznú vyhlášku č. 6/2003, ktorou na základe ustanovenia § 104 ods. 18 zákona s účinnosťou od 1. apríla 2003 ustanovil pre PR Seleštianska stráň štvrtý stupeň ochrany.
PR Seleštianska stráň bola vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany lokality xerotermnej vegetácie Ipeľskej kotliny s výskytom viacerých chránených a ohrozených druhov flóry a fauny. Územie sa rozprestiera v k. ú. Vrbovka, celková výmera chráneného územia je . Dôvodom územnej ochrany je ojedinelosť objektu v rámci Slovenska, kde vedľa seba sa vyskytujú jedince populácie ponikleca veľkokvetého a ponikleca lúčneho českého. V PR bola zistená aj prítomnosť viacerých významných elementov flóry Slovenska, akými sú: mechúrik stromovitý - chránený a ohrozený druh; dvojradovec neskorý - zraniteľný druh a veľmi zraniteľný druh, vzácny taxón zvončeka veľkoklasého. Z endemitov je možné spomenúť panónsky endemit sezel sivý. Rovnaký význam v ochrane územia má i faunistická zložka, v ktorej si z chránených druhov stavovcov zasluhujú pozornosť teplomilní zástupcovia hmyzu (modlivky) a plazov (jašterice).
Bujakov vrch

Bujakov vrch je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Veľká Lehota, Nová Baňa v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 1,2581 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Koncentrovany vyskyt ponikleca velkokveteho. Jedna z najsevernejsich lokalit stredoslovenskeho regionu."
Ivanov salaš

Ivanov salaš je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kľak v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 19,2809 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie je významné ako celý biotop s miznúcimi spoločenstvami lúk, pramenísk, horských a podhorských nív potokov s výskytom chránených, ohrozených a veľmi ohrozených druhov flóry a fauny."
Kašivárová

Kašivárová je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hodruša-Hámre v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1926 a naposledy novelizované v roku 1984 na rozlohe 49,8000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalých pralesovitých dubín Štiavnických vrchov na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Kojatín (prírodná rezervácia)

Kojatín je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Voznica v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 68,6300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Zabezpečenie ochrany prirodzených lesných a xerotermných spoločenstiev v geomorfologicky členitom území s názornou ukážkou typického sopečného reliéfu a s výskytom veľkého počtu chránených a ohrozených druhov fauny a flóry."
Ostrovica

Ostrovica je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kľak v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe 4,4400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana skalných andezitových útvarov ako výrazného krajinského prvku dokumentujúceho doznievanie sopečnej činnosti v Západných Karpatoch a následné procesy mechanického zvetrávania a odkrývania magmatických telies v pohorí Vtáčnik, dôležitých z vedecko-výskumného, náučného a kultúrneho hľadiska."
Sokolec (prírodná rezervácia)

Sokolec je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Malá Lehota, Veľké Pole v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 a naposledy novelizované v roku 1999 na rozlohe 73,2200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia PR je ochrana územia s pestrou geolog. stavbou a so systémom viacerých tektonických porúch na SV okraji pohoria Tríbeč. Vyskytuje sa tu aj geomorfolog.útvar zvaný hogback (kozí chrbát) - kolmé úklony kremencových lavicových súvrství."
Revištský rybník

Revištský rybník je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Žarnovica v okrese Žarnovica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe 23,6467 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHA je vyhlásený na ochranu územia s významným hniezdnym a najmä migračným biotopom vtáctva, predovšetkým vodných a vlhkomilných druhov, tiež dnes už relatívne zriedkavej stabilnej kolónie ondatry pižmovej a reprodukčného biotopu obojživelníkov."
Bujačia lúka

Bujačia lúka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kremnica v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1953 a naposledy novelizované v roku 1986 na rozlohe 2,0145 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana lokality šafranu Heuffelovho (Crocus heuffelianus Herbert) v Kremnických vrchoch, dôležitej z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Ihráčske kamenné more

Ihráčske kamenné more je prírodná pamiatka v Kremnických vrchoch v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ihráč v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 2,2086 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmet ochrany: "Územie predstavujú zoskupené balvany rozličných rozmerov, ktoré sú tvorené biotiticko-amfibolickými a amfibolicko-biotitickými andezitmi, medzi ktorými rastú liesky a iné kry. Je tu možno pozorovať rozpad lávového sopúcha v Kremnických vrchoch."
Jastrabská skala

Jastrabská skala je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Jastrabá, Bartošova Lehôtka v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1975 na 12,0000 ha.
Predmetom ochrany je: "Dominantný vrchol v južnej časti Kremnických vrchov s vysokou krajinnoestetickou, vedeckou a náučnou funkciou. Vulkanický reliéf s množstvom javov dokumentujúcich sukcesiu tvorby vulkanických komplexov. Na vrchole sú významným prvkom staré zachovalé duby."
Kamenné more (Vyhne)

Kamenné more je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Vyhne v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1923 a naposledy novelizované v roku 1983 na rozlohe 13,3000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Najväčšie kamenné more vo vulkanickej časti Karpát. Z hľadiska zoologického je významnou lokalitou chránených a zriedkavých druhov živočíchov, najmä plazov - typická je jašterica múrová. Územie s vedeckým, študijným a edukačným významom, chránené už počas I. ČSR."
Kapitulské bralá

Kapitulské bralá je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lehôtka pod Brehmi v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené za chránené v roku 1993 na rozlohe 36,9900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie je vzácnym geologickým fenoménom, poukazujúcim na nedokonalú tekutosť ryolitových láv. Výnimočný produkt neogénneho vulkanizmu s pestrými skalnými a lesostepnými biocenózami. Útvar je výraznou krajinnou dominantou vo vstupnej doline do CHKO Štiavnické vrchy."
Kapitulské bralá sú dobre prístupné cestou 2498, ktorá vedie dolinou potoka Teplá a spája Lehôtku pod Brehmi a Sklené Teplice. Po ceste z Lehôtky sú bralá na pol ceste do Teplíc na ľavej strane. Na začiatku doliny je ďalšia prírodná rezervácia Szabóova skala.
Kremnický Štós

Kremnický Štós je prírodná rezervácia v Kremnických vrchoch v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území mesta Kremnica v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1953 a naposledy novelizované v roku 1993 na rozlohe 18,7700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmet ochrany: "Ochrana územia slúžiaceho na štúdium štruktúr vulk. reliéfu a rozpadu sopeč. hornín. Možno tu sledovať osídľovanie sutín a skal. útvarov lišajníkmi a machmi, ako aj priebeh sukcesie. Územie je chránené na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Szabóova skala

Szabóova skala je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lehôtka pod Brehmi v okrese Žiar nad Hronom v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené za chránené v roku 1907 a naposledy novelizované v roku 1983 na rozlohe 11,8900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Je to jedna z najstarších prírodných rezervácií Slovenskej republiky. Vyhlásená je na ochranu komplexu ryolitových skál s morfologicky výrazným asi 50 m vysokým bralom a zriedkavou flórou i faunou na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele.
Na vrchol (302 m nad morom) Szabóovej skaly vedie žltá turistická značka z Lehôtky pod Brehmi. Na vrchole je drevený kríž a dobrý výhľad.
Názov.
Prírodný útvar sopečného pôvodu bol pomenovaný na počesť bývalého maďarského poslucháča Banskej akadémie v Banskej Štiavnici a neskoršieho profesora, dekana, rektora zjednotenej univerzity v Budapešti, mineralóga a geológa Józsefa Szabóa (1822 – 1894), ktorý veľmi podrobne preštudoval a popísal geologickú stavbu celých Štiavnických vrchov. 
Maďarský nápis na skale SZABO SZIKLA vysoký jeden meter a dlhý 7,5 metrov je vytvorený z kovových písmen, ktoré odliala bezplatne Kachelmanova strojáreň vo Vyhniach. V súčasnosti je už len ťažko čitateľný a tak je ľahko prehliadnuteľný. „V roku 1901 Uhorská geologická spoločnosť zorganizovala študijný výlet pre svojich členov do stredoslovenských banských miest.“ "„23. septembra (1901) si išli obzrieť hlinické ryolitové lomy. V tom čase nebolo ešte okolie skaly zarastené. Na úpätí bolo pár kríkov,“" čo dokumentujú aj dobové fotografie. Práve z tohto podujatia vzišla myšlienka pomenovať skalu, ktorá sa dovtedy volala Lihocko bralo a vybudovať pomník, hovorí Jozef Kosej z občianskeho združenia - OZ Priekopa. Presný dátum osadenia nápisu nie je známy, avšak v októbri 1907 už nápis visel. O rok neskôr, teda v roku 1908, bol slávnostne odhalený aj pomník. Ten však už v súčasnosti neexistuje. Zrenovovať nápis na Szabóovej skale, vytvoriť v jej blízkosti priestor na posedenie a oddych či osadiť informačnú tabuľu boli plány OZ Priekopa. 
Podľa Szabóa je pomenovaná aj jaskyňa (súradnice ) v národnom park Dunaj-Ipoly v Maďarsku.
Význam.
Keby tu nebola vznikla prírodná rezervácia, zostal by pre našu generáciu po sopečnom útvare len kameňolom. Sopečný ryolit, ktorý tu zo Zeme vyvrel pred miliónmi rokov, je cennou surovinou, v minulosti, ale aj dnes sa používa ako stavebný materiál. Z kameňolomu naproti je vytvorené napríklad súsošie Svätej Trojice v B. Štiavnici. 
Vďaka výskytu ryolitu bola v Hliníku nad Hronom založená pred viac ako 600 rokmi výroba mlynských kameňov. Koncom 18. storočia boli tak známe a žiadané, že sa prepravovali na pltiach a pečatili sa zvláštnym pečatidlom kráľovskej koruny Márie Terézie.
Deska roku

Deska roku je 4. radový album skupiny Rybičky 48 vydaný v roku 2011.
Jakubík

Jakubík je priezvisko, pozri Jakubík (priezvisko), napr.:
Jakubčík (priezvisko)

Jakubčík je slovenské a české priezvisko, odvodené od mena Jakub. Na Slovensku je najčastejšie v mestách Žilina, Bratislava a Trnava. V Česku sa vyskytuje najmä na Morave, predovšetkým v mestách Hustopeče (okres Břeclav), Vyškov a Brno.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakubčík.
Jakubčík

Jakubčík je priezvisko, pozri Jakubčík (priezvisko), napr.:
Vadim Alexandrovič Šipačov

Vadim Alexandrovič Šipačov (; * 12. marec 1987, Čerepovec, Rusko) je ruský profesionálny hokejista, ktorý v súčasnosti hrá za Dynamo Moskva z Kontinentalnej hokejovej ligy (KHL). Predtým hral za Severstaľ Čerepovec.
Kubíček

Kubíček môže byť:
Kubíček (priezvisko)

Kubíček je české a slovenské priezvisko, odvodené od mena Jakub. Slovenský ženský variant je Kubíčková, zriedkavo aj Kubíčeková. Český ženský variant je Kubíčková. Na Slovensku sa najviac vyskytuje v mestách Trnava, Senica a Myjava. Veľmi časté je v Česku, najviac v mestách Praha, Šumperk, Brno a Olomouc.
Známi nositelia.
Pozri v článku Kubíček.
František Kubíček

František Kubíček môže byť:
Josef Kubíček

Josef Kubíček môže byť:
Mariánsky stĺp na Župnom námestí

Mariánsky morový stĺp je morový stĺp na Župnom námestí 
za v Bratislave. Nachádza sa pred Kostolom svätého Štefana (Kapucínskym kostolom). Predzáhradka má štvorcový pôdorys so štvrťkruhovými výrezmi v rohoch. Stĺp s nápismi je štvorcový, na jeho rohoch stoja 4 postavy okrídlených anjelikov, ktorí držia elipsovité štíty s nápismi, približne v 2 metroch začína korintský stĺp s kruhovým pôdorysom, na jeho vrchole stojí žena s dieťaťom v náručí na polmesiaci, ktorý je na zemeguli ovinutej hadom, žena má nad hlavou 11 hviezd na kovovej obruči.
Podľa rímskych číslic z jedného z nápisov "aMICta soLe LVna sVb peDIbVs eIVs" bol postavený v r. 1723, desať rokov po vypuknutí moru v Bratislave. Stĺp stál pôvodne bližšie ku vchodu do Župného domu (pôvodne sídlo trinitárov, v súčasnosti sídlo Slovenského parlamentu do vzniku Slovenskej republiky a postavení novej budoy Národnej rady vedľa Bratislavského hradu, v ktorej bola prijatá Deklarácia nezávislosti).
Nápisy.
Apoc. Cap 12 Vers 1: aMICta soLe LVna sVb peDIbVs eIVs - amicta sole et luna sub pedibus eius ("odetá slnkom, pod jej nohami mesiac")
Apoc. Cap 12 Vers 1 IN CAPITE EIUS CORONA STELLARUm DUODECIM ("na jej hlave veniec z dvanástich hviezd")
hore vľavo na erbe: IPSA COMPRIMET CAPUT TUUM, Genes. Cap 3, 15 ("ona ti rozšliape hlavu")
Nápisy na odkazy z biblie nekorešpondujú s napísaným textom na stlpev 3. a 4. pohľade.
Filonikos z Élidy

Filonikos ("Filonikos") bol olympijský víťaz v roku 76 pred Kr.
Filonikos, syn Filista z Élidy, bol na 176. olympijských hrách korunovaný olivovým vencom za víťazstvo v neznámej disciplíne (pravdepodobne v niektorej jazdeckej disciplíne). 
Záznam o olympijskom víťazstve Filonika je uvedený (značne poškodený, neuvádza disciplínu) na kamennom podstavci objavenom severozápadne od olympijského Pelopiona. Je to jeden z nápisov ("IvO 198 až IvO 206", IvO = W. Dittenberger a K. Purgold, nápisy Olympia, Berlin 1896.) na spoločnom podstavci (nezachovaného sochárskeho diela) detí a vnukov élidského chovateľa koní Filista (Strogién, Télemachos, Praxagoras, Timareta, Filistos, Theodota a Filonikos), ktorí dosiahli olympijské víťazstvá v jazdeckých disciplínach v rokoch 84 až 76 pred Kr. Južne od olympijského Filippeionu sa našiel aj značne poškodený podstavec Filonikovej nezachovanej sochy.
Drevné uhlie

Drevné uhlie (nespisovne: "drevené uhlie") je „jeden z produktov rozkladu dreva za vysokých teplôt bez prístupu alebo s obmedzeným prístupom vzduchu“. 
Výroba drevného uhlia má na Slovensku dlhú tradíciu. Najväčší spotrebiteľ do druhej polovice 19. storočia bolo hutníctvo. Producentami boli uhliari, ktorí ako osobitná skupina robotníkov existovali už v stredoveku. Od 19. storočia jeho výroba ustupuje.
Pôvodný spôsob výroby nazývaný aj pálenie drevného uhlia bol v jamách, neskôr v milieroch. Dnes je nahradený výrobou v kovových peciach alebo retortách.
Artemij Sergejevič Panarin

Artemij Sergejevič Panarin (; * 30. október 1991, Korkino, RSFSR, Sovietsky zväz) je ruský hokejový útočník, ktorý momentálne pôsobí v NHL, kde nastupuje za tím New York Rangers. Rusko reprezentoval na MS 2015 a MS 2016.
Profesionálna kariéra.
KHL.
Panarin nebol vybraný vstupnom drafte v NHL v roku 2010, a tak začal kariéru v KHL za Viťaz Čechov. Uprostred sezóny 2012/2013, keď nazbieral len 18 bodov v 40. zápasoch ho tak vymenili do SKA Petrohrad za draftový výber. Panarin zohral veľkú úlohu v roku 2014/15, keď nastrieľal 26 gólov a celkovo nazbieral 62 bodov v základnej časti, počas play-off nazbieral 20 za 20 zápasov a s SKA Petrohrad získal Gagarinov pohár. Bol menovaný do prvého All-Star tímu v sezóne 2014/15.
NHL.
24. apríla 2015 Panarin podpísal dvojročný kontrakt so Chicagom Blackhawks. Strelil svoj prvý gól hneď v prvom zápase proti New Yorku Rangers. 17. februára 2016 strelil svoj prvý hetrik a opäť to bolo proti New Yorku Rangers. Panarin v 80. zápasoch nazbieral 30 gólov a 47 asistencií. Vyhral bodovanie nováčikov. Panarin našiel s Patrickom Kaneom neuveriteľnú chémiu medzi sebou v druhej formácií, kde im dopomáhal ešte Panarinov krajan Arťom Anisimov. Kane vyhral Art Ross Trophy s veľkou pomocou Panarina. Panarin bol menovaný na finalistu pre Calder Memorial Trophy pre najlepšieho nováčika ročníka.
Hodža (priezvisko)

Hodža (o význame pozri hodža) je slovenské priezvisko. Najviac sa vyskytuje v Bratislave, Hliníku nad Hronom a Handlovej. 
Známi nositelia.
Pozri v článku Hodža.
Mičurinova ulica (zaniknutá)

Mičurinova ulica (predtým Titova ulica) bola ulica v Bratislave, mestskej časti Petržalka.
Existovala približne od roku 1950 (najprv ako "Titova") do polovice 80. rokov 20. storočia. Križovala dnešnú Bosákovu ulicu na západnej strane a ústila na dnešnú Vavilovovu ulicu, odbočku zo zrušenej Starohájskej cesty vidno dodnes.
Binder (priezvisko)

Binder je nemecké priezvisko. Na Slovensku je najčastejšie v obci Svätý Anton, v Bratislave a Tisovci. V Česku je najrozšírenejšie v mestách Znojmo, Praha a Brno.
Známi nositelia.
Pozri v článku Binder.
Jevgenij Anatolievič Dadonov

Jevgenij Anatolievič Dadonov (; * 12. marec 1989, Čeľabinsk, Sovietsky zväz, dnes Rusko) je ruský profesionálny hokejový hráč.V súčasnosti hrá v NHL za Vegas Golden Knights. Dadonov bol vybraný v drafte Floridou Panthers v roku 2007.
Hráčska kariéra.
Dadonov hrával za Traktor Čeľabinsk v RSL a v KHL. Bol draftovaný v roku 2007 zo 71. miesta Floridou Panthers. K tímu sa pridal v roku 2009, ale sezónu odohral v AHL za Rochester Americans.
NHL.
Prvý gól v NHL strelil 15. decembra 2010 proti Carolina Hurricanes. V januári 2011 bol Dadonov vybraný ako účastník NHL All-Star Game SupperSkills, čiže na hokejové zručnosti ako jeden z dvanástich nováčikov.
V sezóne 2011–12 bol vytrejdovaný do Caroliny Hurricans, ale sezónu dohral len na farme v Charlotte Checkers.
Donbas.
7. júla 2012, Dadonov odišiel z Caroliny a vrátil sa naspäť do KHL a to do Donbasu Doneck. V decembri 2013 podpísal trojročný kontrakt. S Donbasom vyhral Kontinentálny pohár v ľadovom hokeji 2012/2013 a bol druhý najlepší strelec turnaja. V sezóne 2013–14 
pomohol Donbasu do konferenčného semifinále.
SKA Petrohrad.
Keď Donbasu bola zastavená činnosť, kvôli občianskym nepokojom tak 11. júna 2014, podpísal viacročný kontrakt s SKA Petrohrad.
V roku 2015 dopomohol Petrohradu k zisku prvého Gagarinovho pohára. Vytvoril rekord v počte gólov v play-off na 15. Keď kapitán mužstva Iľja Kovaľčuk bol menovaný za najužitočnejšieho hráča, tak cenu odmietol a cenu odovzdal Dadonovovi. Neskôr v rozhovore Kovaľčuk povedal, že Dadonov si to zaslúži viac.
Čergovská javorina

Čergovská javorina je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Prešov.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Terňa v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 10,72 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Severozápadným okrajom rezervácie prechádza zelená turistická značka vedúca zo Sabinova do sedla Čergov.
Predmetom ochrany sú: "Zachované prirodzené lesné spoločenstvá bukových javorín s typickými druhmi východokarpatskej flóry na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."