Mozilla Firefox

Mozilla Firefox je grafický multiplatformový webový prehliadač, ktorý vyvíja Mozilla Foundation a stovky dobrovoľníkov. "Firefox" je anglické meno pre pandu červenú ("Ailurus fulgens"). Prehliadač je šírený ako slobodný softvér (pod licenciami , GPL a LGPL). Mozilla Firefox, na rozdiel od svojho predchodcu Mozilla Suite, s ktorým používa spoločné jadro, je čisto prehliadač webových stránok so zjednodušeným používateľským rozhraním bez vstavanej podpory pošty a ďalších modulov prítomných v Mozilla Suite. Verzia 1.0 bola vydaná 9. novembra 2004.
Medzi populárne vlastnosti Firefoxu patrí vstavané blokovanie vyskakovacích (pop-up) okien, prehliadanie v kartách (tabbed browsing) a systém rozširovania pomocou modulov s doplňujúcimi funkciami. Zámerom tvorcov bolo obsadenie 10 % trhu s prehliadačmi do konca roku 2005 .
História.
Dave Hyatt a Blake Ross začali pracovať na projekte ako na experimentálnej odnoži Mozilla Suite. Boli toho názoru, že požiadavky komerčného prehliadača Netscape, spolu s prílišným množstvom vlastností a volieb, majú za následok slabú použiteľnosť prehliadača. Vytvorili odľahčenú verziu prehliadača, sprvu s názvom "Phoenix". Momentálne je vedúcim vývoja Firefoxu Ben Goodger. Počas vývoja sa prehliadač premenoval na "Mozilla Firebird", až nakoniec dostal vo februári 2004 konečný názov "Mozilla Firefox".
Mozilla Firefox zachováva architektúru Mozilla Suite vrátane použitia XUL (user interface markup language) pre používateľské rozhranie. Používatelia môžu rozširovať schopnosti a vzhľad prehliadača pomocou tém a rozšírení. Tieto rozšírenia vyvolali obavy z bezpečnosti, a preto spolu s vydaním verzie 0.9 Mozilla Foundation spustila Mozilla Update, web obsahujúci témy a rozšírenia „schválené“ ako bezpečné.
Názov.
Projekt, ktorý poznáme pod názvom Firefox, vznikol ako experimentálna vetva všestrannej aplikácie Mozilla Suite nazvaná "m/b" (alebo "mozilla/browser"). Vo fáze, keď mal za sebou dostatočný vývoj, boli v septembri 2002 publikované na verejné testovanie binárne kódy pod názvom "Phoenix".
Názov "Phoenix" sa udržal len do 14. apríla 2003, kedy bol zmenený z dôvodu konfliktu s obchodnou značkou výrobcu BIOS-u, Phoenix Technologies (ktorý produkoval prehliadač založený na BIOS-e, nazývaný Phoenix FirstWare Connect). Nový názov "Firebird" vyvolával zmiešané reakcie, čiastočne preto, že rovnaký názov používal slobodný databázový softvér Firebird. Koncom apríla 2003 sa krátko používal názov "Firebird browser", potom sa Mozilla Foundation uzniesla na názve "Mozilla Firebird", aby sa vyhla zámene s databázovým serverom Firebird. Pokračujúci tlak zo strany komunity FLOSS si však vynútil ďalšiu zmenu. A tak sa 9. februára 2004 z Mozilla Firebird stal Mozilla Firefox (alebo skrátene Firefox).
Mozilla Foundation zvolila názov „Firefox“ pre jeho podobnosť z názvom „Firebird“, ale aj pre jeho jedinečnosť v počítačovom priemysle. Aby sa chránila pred ďalšími možnými zmenami názvu, spustila Mozilla Foundation v decembri 2003 proces registrácie názvu "Firefox" ako obchodnej značky na americkom Úrade pre patenty a obchodné známky. Pretože názov „Firefox“ už bol zaregistrovaný ako obchodná známka v Spojenom kráľovstve, Mozilla Foundation tu kúpila licenciu od vlastníka obchodnej značky.
Debian kvôli menu pod obchodnou značkou zvolil vlastné meno IceWeasel.
Skratky.
Populárnou, ale nesprávnou skratkou Firefoxu je FF/ Ff/ ff. Názov sa totiž neskladá z dvoch slov ("fire " a "fox", čo sa dá preložiť "ohnivá líška") ale jedným slovom "firefox", čo znamená "panda červená". Oficiálnou skratkou preto je "Fx" alebo "fx".
Značka a vizuálna identita.
Osvojenie si nových značiek vizuálnej identity je jedným z najviac viditeľných vylepšení Firefoxu oproti jeho predchádzajúcim verziám. Niekedy má človek pocit, že slobodný softvér často trpí kvôli zlému vzhľadu ikony a dizajnu používateľského rozhrania a nedostatkom výraznej vizuálnej identity. Takýto názor platil o raných vydaniach Firefoxu a jeho „racionálnom“ vizuálnom dizajne. Vydanie Firefoxu 0.8 vo februári 2004 predznamenalo úvod do nového značenia, vrátane nových ikon. Jon Hicks vytvoril ikonu pre Firefox 0.8 a novší.
Logo zobrazuje štylizovanú líšku, pretože Panda červená (na ktorú odkazuje pôvodný termín "Firefox") „nezodpovedala tomu správnemu obrazu“ Hicksa. Voľbu vyhralo špecifické logo, pretože pôsobí silným dojmom, ale súčasne s tým z neho „nekričí“ prehnané umenie.
Ikona Firefoxu sa ako obchodná známka používa na označenie oficiálneho vydania softvéru Firefox spoločnosťou Mozilla. Hoci Firefox používa softvér s otvoreným zdrojovým kódom, táto licencia sa nevzťahuje na dizajn. Preto distribútori softvéru rozširujúci upravené verzie Firefoxu nemôžu používať ikonu Firefoxu.
História.
Firefox 1.0.
Verzia 1.0 bola vydaná 9. novembra 2004. Koniec podpory bol ohlásený 13. apríla 2006 po vydaní verzie 1.0.8.
Firefox 1.5.
Verzia 1.5 postavená na novšom vykresľovacom jadre Gecko 1.8 bola vydaná 29. novembra 2005. Bol prepracovaný systém aktualizácií (umožňuje inkrementálne sťahovanie aktualizácií prehliadača). Pribudla podpora štandardu SVG, rozšírenie grafických možností JavaScriptu (podpora značky CANVAS), nový dialóg pre nastavenie prehliadača, priamu voľbu pre výmaz všetkých privátnych informácií, dialóg zobrazený pri chybe načítania stránky nahradila chybová stránka v okne prehliadača, bolo zrýchlené zobrazenie predchádzajúcej stránky. Ďalej bola vylepšená funkcia blokovania vyskakovacích okien a vylepšený bol systém ovládania pomocou klávesnice.
Opravná verzia 1.5.0.12 sa stala posledným vydaním z radu 1.5, ktorá po tomto vydaní prestala byť podporovaná.
Firefox 2.0.
Verzia 2.0 bola vydaná 24. októbra 2006. Posledná opravná verzia 2.0.0.20 z radu 2.0 bola uvoľnená 18. decembra 2008.
Firefox 3.0.
Najväčšou zmenou vo verzii 3.0 je zmena rendovacieho jadra programu. Firefox 3.0 je postavený na jadre "Gecko 1.9". Renderovacie jadro prinášajúce novú funkcionalitu a už nepodporuje operačné systémy Windows 95 , Windows 98 a Windows Millenium či staršie verzie Mac OS X. Zároveň ale vďaka nemu je Firefox 3.0 schopný prejsť testom Acid2.
Okrem rozšírenej správy záložiek a histórie, tzv "Places" je používateľské rozhranie Firefoxu 3.0 lepšie integrované do GUI hostiteľského Operačného systému. Podľa predbežného plánu malo k vydaniu verzie 3.0 dôjsť v novembri 2007, avšak v tomto termíne sa podarilo vydať beta verziu. Finálna verzia 3.0 vyšla 17. júna 2008. Mozilla ukončila podporu tejto rady 30. marca 2010 po vydaní aktualizácie 3.0.19.
Ďalšími zmenami vo verzii 3.0 sú:
Firefox 3.5.
Firefox 3.5 obsahuje najmä funkcie, ktoré sa sa z časových dôvodoch nepodarilo zapracovať do Firefoxu 3.0. Sú to napríklad vylepšenia SVG, niektoré selektory CSS, alebo podpora audio a video značiek zo špecifikácie HTML 5. Nová verzia bude umožňovať prepnutie do režimu "Súkromné prehliadanie" (Private Browsing) pri ktorom nebudú na počítači ukladané údaje (história, cookies či dáta zadané do formulárov). Zmenami prešla implementácia jazyka JavaScript, prínosom ktorých je zlepšenie výkonu webových aplikácií. Bola pridaná možnosť zdieľania polohy užívateľa (po odsúhlasení užívateľom). Ďalšími novými funkciami sú napríklad možnosť použitia fontov umiestnených na HTTP serveri, &lt;canvas&gt; text a vylepšená podpora korekcie farieb.
Vývoj verzie pôvodne označenej 3.1 sa oneskoril viac, ako sa očakávalo aj z dôvodu, že bolo implementovanej viac funkcionality, ako bolo pôvodne plánované. Preto bolo rozhodnuté verziu vydať ako 3.5. Posledná aktualizácia 3.5.19 vyšla 28. apríla 2011.
Firefox 3.6.
Pre vývoj verzie 3.6 bol naplánovaný kratší vývojový cyklus; vývoj sa sústredil najmä na dokončenie prehliadača Fennec určeného pre malé zariadenia, ktorý je vyvíjaný na spoločnom základe s prehliadačom Firefox. Finálnej verzia 3.6 bola sprístupnená 21. januára 2010. Okrem vylepšení v oblasti podpory štandardov či zvýšenia výkonu, nová verzia obsahuje aj nasledovné vylepšenia:
Mozilla nezvykle pridala funkcionalitu aj počas fázy údržby rady 3.6. V aktualizácii 3.6.4 implementovala beh vybratých zásuvných modulov (pluginov) vo vlastnom procese, čo prinieslo oddelenie stability prehliadača od stability týchto zásuvných modulov. Mozilla ukončila podporu pre túto verziu 23. apríla 2012 spolu s vydaním poslednej aktualizácie (3.6.28).. Dĺžkou podpory 27 mesiacov sa tak stala najdlhšie podporovanou verziou prehliadača.
Firefox 4.0.
Vydanie verzie 4.0 bolo pôvodne naplánované na koniec roku 2010, neskôr posunuté na začiatok roku 2011. V oblasti podpory štandardov sa vývoj sústredil na zlepšenie podpory HTML5 a CSS3. Novou je aj podpora technológie WebGL - podpore nového JavaScript API pre vytváranie 3D grafiky. Vývojári sa venovali zlepšovaniu výkonu aplikácie, najmä čo sa týka JavaScriptu, pričom sa pokúsili dostihnúť konkurenčné produkty. Rozsiahle zmeny sa uskutočnili aj v užívateľskom rozhraní. K ďalším vylepšeniam patrí použitie akcelerácie grafických kariet pri určitých operáciách, či zlepšenia v oblasti typografie. Verzia 4 je prvou nepodporujúcou protokol gopher, podpora tohto protokolu je možná pomocou rozšírenia.
Počas vývoja bolo uvolnených 5 alfa a 12 beta testovacích vydaní.
Vývoj v krátkych vývojových cykloch.
Počnúc verziou 5.0 bol vývojový cyklus prehliadača zmenený. Nové verzie sú vydávané častejšie a s menším počtom zmien. Od verzie 6.0 je interval medzi vydaniami stanovený na 6 týždňov .
Od verzie 5.0 bola vylepšená podpora štandardov, výkon aplikácie a v neposlednom rade znížená spotreba pamäte. V užívateľskom rozhraní aplikácie však došlo len ku kozmetickým zmenám . V užívateľskom rozhraní verzie 6.0 je najbadateľnejšou zmenou zvýraznenie domény v adresnom riadku a zmena vzhľadu identifikácie stránok. Vývojárom pribudol nový nástroj pre test JavaScriptu kódu "Scratchpad"..
Keďže krátky vývojový cyklus nie je vhodný pre všetkých používateľov Mozilla.org začala poskytovať aj verziu s predĺženou podporou . Prvou verziou s predĺženou podporou sa stala verzia 10, ktorá taktiež nahradí dovtedy udržovanú verziu 3.6.
Firefox 56.
Verzia 56 bola vydaná 8. augusta 2017. Bola v nej spustená funkcia Firefox Screenshots, ktorá umožňuje snímať obrazovku a ukladať obrázky na cloud alebo si ich stiahnuť. Je zároveň poslednou verziou, ktorá podporuje Android "Ice Cream Sandwich".
Firefox 57.
Verzia 57 bola vydaná 14. novembra 2017 pre počítače a Androidy s názvom Firefox Quantum. Portálom ZDNet bola označená ako návrat oproti dominantnému Google Chromu po rokoch klesajúceho podielu na trhu.  Obsahovala nový vzhľad prehliadaču "Photon", nové vykresľovacie jadro takmer dvakrát rýchlejšie ako dovtedy používané. Firefox 57 prestal podporovať doplnky založené na staršej technológii XUL. V ten istý deň, Mozilla oznámila, že Google bude predvolený vyhľadávač, namiesto Yahoo, ktorý bol predvoleným od 2014. Zároveň s verziou 57 bolo mierne zmenené aj logo prehliadača.
Firefox 58.
Verzia 58 bola vydaná 23. januára 2018. Vie rýchlejšie vykresľovať grafiku webovej stánky. Jeho časť beží mimo hlavné vlákno a proces prehliadača. Verzia 58 tiež podporuje: automatické dopĺňanie kreditných kariet, podpora prehrávania FLAC (Free Lossless Audio Codec). Vo Firefox Screenshots pribudla funkcia vkladania zachytených snímok obrazovky priamo do systémovej schránky (clipboard).
Firefox 100.
Jubilejná 100 verzia bola vydaná 3. mája 2022. Nová verzia prináša zaujímavú funkciu - obraz v obraze - pričom umožňuje zobrazovať titulky napr. vo videách YouTube a na webových stránkach, ktoré používajú formát WebVTT. Firefox podporuje video HDR.
Rozšírenie.
Prehliadač Mozilla Firefox bol vydaný v čase kedy mal medzi používateľmi dominantný podiel prehliadač Internet Explorer. Firefox získaval najmä týchto používateľov. V júni 2010 bol Firefox celosvetovo podľa štatistík Net Applications druhým najpoužívanejším prehliadačom s 23.81% používateľov (najpoužívanejším bol Internet Explorer s 60.32%).
Podľa odhadov organizácie Mozilla z marca 2010 používalo Firefox 350 miliónov používateľov..
V júli 2010 boli všetci zamestnanci IBM (okolo 400.000) požiadaní aby používali Firefox ako prednastavený prehliadač.