burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Urumči

Urumči (-slov. normovaný názov; po ujgursky ئۈرۈمچی – prepis ULY: Ürümchi/čínsky prepis: Ürümqi/výslovnosť: [úrúmči]; po čínsky 乌鲁木齐 – pchin-jin: Wūlǔmùqí – slov. prepis Wu-lu-mu-čchi), starším názvom Ti-chua (迪化 – pchin-jin: Dǐhuà – slov. prepis Ti-chua), je hlavné mesto autonómnej oblasti Sin-ťiang v Čínskej ľudovej republike, na severozápade krajiny.
Geografia.
Urumči, najväčšie mesto na západnej polovici Čínskej ľudovej republiky, vyhralo miesto v Guinnessovej knihe rekordov ako veľkomesto najviac vzdialené od akéhokoľvek mora na svete, je vzdialené približne (1 400 míľ) od najbližšieho pobrežia (Urumči je mesto najbližšie položené k eurázijskému pólu nedostupnosti). Mesto má rozlohu . Priemerná nadmorská výška je 
Počasie.
V Urumči je kontinentálne stepné podnebie s horúcimi a suchými letami s priemernou júlovou teplotou 24°C (75 °F) a vlhkými a studenými zimami s priemernými teplotami v januári −16 °C (3 °F). Priemerná ročná teplota je približne 5,4 °C (41,7 °F), a množstvo spadnutých zrážok cez rok je približne 273 milimetrov. 
Dejiny.
Pred dvetisíc rokmi bolo Urumči významným mestom na severnej trase Hodvábnej cesty so širokou sieťou obchodných ciest, ktoré umožňovali bohatú širokú výmenu cez Euráziu. V 22. roku vlády cisára Tchaj-cunga z dynastie Tchang, v roku 648 po Kristovi, založila vláda dynastie mesto Lun-tchaj na mieste starovekého mesta Urabo, ktoré sa nachádzalo 10 kilometrov od južného centra súčasného Urumči. Staroveké mesto Lun-tchaj bolo sídlom miestnej vlády a vyberalo poplatky od karaván, ktoré putovali po severnej trase Hodvábnej cesty. Počas dynastie Čching (v roku 1763) cisár Čchien-lung pomenoval rozšírené mesto Lun-tchaj "Ti-chua" (pchin-jin: Díhuà). V roku 1884 cisár Kuang-sü založil provinciu Sin-ťjang s mestom Ti-chua ako hlavným mestom. Po založení Čínskej ľudovej republiky 1. februára roku 1954 bolo mesto premenované na Urumči, čo v preklade znamená "prekrásny pasienok" v mongolskom jazyku džungarských kmeňov.
Urumči má pod svojou správou jeden kraj a sedem obvodov.
Obyvateľstvo.
Podľa výskumu z roku 2000 malo Urumči 2 081 834 obyvateľov s hustotou osídlenia 174,53 obyvateľov na km². Z toho 75,3% sú Číňania Han, 12,8% sú Ujguri, 8,0% sú Číňania Hui a 2,3% sú Kazachovia a Kirgizi.
Doprava.
Letecká doprava.
Mesto Urumči odbavuje Medzinárodné letisko Urumči Diwopu.
Cestná doprava.
Urumči sa nachádza na čínskych národných diaľniciach číslo 312 a 314.
Michail Taľ

Michail Taľ (; * 9. november 1936, Riga – † 28. jún 1992, Moskva) bol lotyšský šachový veľmajster, v rokoch 1960 až 1961 majster sveta. V roku 1960 vyhral zápas o šachovú korunu proti Botvinnikovi v pomere 12,5 : 8,5 a stal sa 8. majstrom sveta.
Šesťkrát vyhral majstrovstvá Sovietskeho zväzu.
Marion Marusková

Marion Marusková, nem. "Marion Maruska" (* 15. december 1972, Mödling, Rakúsko) je bývalá rakúska profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 1 turnaj WTA v dvojhre.
Anatolij Jevgenievič Karpov

Anatolij Jevgenievič Karpov, (* 23. máj 1951, Zlatoust, ZSSR, teraz Ruská federácia) je ruský šachový veľmajster, ktorý bol v rokoch 1975 až 1985 majster sveta. V rokoch 1993 až 1999 bol majstrom sveta v šachu podľa FIDE. 
Vtedajší majster sveta Robert Fischer nenastúpil v roku 1975 k obhajobe svojho titulu a 3. apríla 1975 bol Karpov vyhlásený za majstra sveta. Dvakrát obhájil Karpov titul proti Viktorovi Korčnému, v roku 1978 vo filipínskom Baguio a v roku 1981 v severotalianskom Merane. Titul majstra sveta Karpov obhájil v roku 1985 proti Kasparovovi, keď sa za stavu 5:3 predseda FIDE Campomanes zápas kvôli neúmernej dĺžke rozhodol zrušiť. Dôvodom bolo údajné vyčerpanie oboch hráčov, keďže zápas dosiahol rekordných 48 partií a trval niekoľko mesiacov. 
Titul majstra sveta stratil v opakovanom zápase s Kasparovom, ktorý sa konal v Moskve a skončil víťazstvom Kasparova v pomere 13:11. Karpov sa stal vyzývateľom Kasparova v odvetnom zápase, ktorý sa konal v Seville v roku 1987, kde sa mu podarilo remizovať 12:12. Vďaka pravidlu, ktoré titul v tomto prípade zanechávalo vládnucemu majstrovi sveta, si Kasparov titul udržal.
Christine Baranská

Christine Baranská, (* 2. máj 1952 Buffalo, New York, USA) je americká divadelná a filmová herečka.
Detstvo a mladosť.
Je dcérou Virginie (rod. Mazurowskej) a Luciena Baranských. Jej rodičia redigovali noviny v poľskom jazyku. Po oboch rodičoch, má poľský pôvod a jej starí rodičia boli divadelnými hercami v Poľsku. Baranská vyrastala v silne poľskej rímskokatolíckej štvrti na predmestí Buffala v Cheektowage, kde navštevovala aj strednú školu na Villa Maria Academy. Neskôr študovala na Juilliard School.
Kariéra.
Svoju hereckú kariéru začala v divadle. V roku 1984 sa objavila na Broadwayi v divadelnej hre "Skutočná vec", kde za svoj herecký výkon bola ocenená divadelnou cenou Drama Desk a Tony Award. V roku 1994, si zahrala v komédii "Nezvaný hosť" a o rok neskôr, stvárnila rolu Maryann Thorpe, v televíznom seriály "Cybill". Seriál mal štyri série a na stanici CBS, získal obrovský úspech. Baranská za svoj herecký výkon získala dve nominácie na Zlatý glóbus, získala štyri nominácie na Emmy Awards z ktorých jednu získala, tiež získala aj cenu SAG. V roku 1996 sa objavila v komédii "Vtáčia klietka". Hosťovala tiež v šiestej sérii a dvadsiatej epizóde televízneho seriálu "Frasier", kde si za svoj herecký výkon tiež vyslúžila jednu nomináciu na Emmy Award. V roku 1999 stvárnila matku Selmy Blair, v dramatickom filme "Veľmi nebezpečné známosti".
Stvárnila rolu Marthy May Whovier, v rodinnom filme "Grinch," z roku 2000. V roku 2002 si zahrala postavu Mrs. Lovettovej v muzikáli "Sweeney Todd", za ktorý získala cenu Helen Hayes, pre najlepšiu herečku v muzikáli. Divadelné predstavenie sa odohralo v kultúrnom centre Kennedy Center, vo Washingtone D.C. V rovnakom roku získala vedľajšiu úlohu v Oscarovom muzikály "Chicago".
V roku 2008 si zahrala v muzikáli "Mamma Mia!", kde si zahrala po boku Meryl Streep, Julie Walters či Amandy Seyfried. Za stvárnenie postavy Tanye získala pozitívne ohlasy filmových kritikov a rolu si zopakovala aj v druhom pokračovaní, "Mamma Mia! Here We Go Again" z roku 2018.
Od roku 2009 do roku 2019 stvárnila matku Johnna Galackiho, v televíznom seriály "Teória veľkého tresku". Pôvodne sa mala objaviť len v jednej epizóde, ale pre úspech jej role sa objavila až v šestnástich epizódach. Neskôr získala aj štyri nominácie na Emmy Awards, za stvárnenie Dr. Beverly Hofstader. Od roku 2009 do roku 2016 stvárnila rolu Diane Lockhart, v televíznom seriály "Dobrá manželka". Za účinkovanie v televíznom seriály získala šesť nominácii na Emmy Awards. V roku 2017 získala Baranská väčší priestor pre rolu Diane Lockhart, v televíznom "Dobrý boj". V roku 2022 získala svoju tretiu nomináciu na Zlatý glóbus, za stvárnenie Lockhartovej v televíznom seriály "Dobrý boj".
V roku 2018 bola Baranská uvedená do Siene slávy amerického divadla. Od roku 2022 bude účinkovať v televíznom seriály "The Gilded Age".
Súkromný život.
Bola vydatá za herca Matthewa Cowlesa od októbra 1983 až do jeho náhlej smrti v roku 2014. Spolu majú dve dcéry, Isabel a Lily.
Turnpike Lane (stanica metra)

Turnpike Lane je jednou zo staníc londýnskeho metra nachádzajúca sa v londýnskej mestskej časti West Green v obvode Haringey. Stanicu obsluhuje Piccadilly Line a nachádza sa v tarifnej zóne 3 neďaleko ulice Turnpike Lane.
Dejiny.
Stanica bola otovrená 19. septembra 1932 v prvej etape predĺženia Piccadilly Line z Finsbury Parku do Cockfosters. Ako všetky stanice na tomto predĺženom úseku, aj táto obdržala estetické prvky, ktoré predtým v metre vidieť nebolo. Pi projektovaní stanice sa uvažovalo aj názvami "North Harringay" a "Ducketts Green". Budova stanice je pomerne zachované architektonické dielo Charlesa Holdena z 30. rokov., postavené z tehiel v tvare kocky, s dvoma ventilačnými vežami. Vestibul je z polovice pod zemou a vysoké okná umožňujú množstvu denného svetla prenikať do stanice. Večerné svetlo vytvára efekt podobný tomu, aký vidieť v katedrálach. Dva z východov zo stanice smerovali k zastávkám električiek do Alexandra Palace. V roku 1938 električky nahradili autobusy a až do roku 1968 zastavovali v električkových zastávkach, kedy boli odstránené.
Tunely v stanici majú, podobne ako v staniciach Wood Green a Manor House, priemer a boli navrhnuté pre očakávanú väčšiu kapacitu. V porovnaní stanice Southgate a Bounds Green majú priemer len . Netradičné tiež boli priestory vybudované pre väčšiu prístupnosť pod koľajiskom.
Autobusová stanica za stanicou bola zakrytá v roku 1968 ako súčasť premodelovania autobusovej dopravy v Londýne. Strecha však zmizla pri rekonštrukcii stanice v 90. rokoch.
V súčasnosti sa budova stanice podrobuje obnove k jej pôvodnej kráse. Zničené dlaždice v interiéri sú dôkladne opravované, ako aj značné škody po zatekaní vody do stanice.
Vyhlbovanie

Vyhlbovanie alebo zahlbovanie je operácia vyvrtávania, pri ktorej sa upravuje vonkajší okraj otvoru pre skrutky so zapustenou hlavou, alebo zrážajú hrany otvoru. Nástroj pre vyhlbovanie sa nazýva výhlbník.
Vyhlbujú sa tvary:
Tina

Tina môže byť:
Gápel

Gápel ( "Gabel") je osada založená v 18. storočí, od roku 1960 časť obce Valaská Belá, pred rokom 1960 (okrem rokov cca 1873-82) súčasť obce Zliechov. 
V minulosti sa preslávila najmä sklárskou výrobou. Za posledných 100 rokov sa počet jej obyvateľov radikálne znížil po tom, čo bola v roku 1956 ukončená výroba v tunajšej sklárni a jej prevádzka bola presunutá do Valaskej Belej.
Ernest Bryll

Ernest Włodzimierz Bryll (* 1. marec 1935, Varšava, Poľsko† 16. marec 2024, Varšava) bol poľský básnik, spisovateľ, textár piesni, novinár, prekladateľ, filmový kritik a diplomat. Napísal veľa textov k hudbe Katarzyny Gärtnerovej, kam patrí aj muzikál Na skle maľované. Absolvent Varšavskej univerzity. V rokoch 19911995 bol veľvyslancom Poľska v Írsku.
Daniela Hivešová-Šilanová

Daniela Hivešová-Šilanová (* 1. február 1952, Bratislava – † 26. august 2008, Prešov) bola slovenská spisovateľka, dramaturgička a scenáristka, spoluzakladateľka rómskeho divadla Romathan. 
Vyštudovala slovenčinu a estetiku na Filozofickej fakulte UK v Bratislave. Redaktorka novín Romano nevo lil v rokoch 1993-2008. V roku 2005 bola ako jedna z dvoch Sloveniek nominovaná na Nobelovu cenu mieru.
Dobroprajnosť

Dobroprajnosť, (lat. "humanitas, charitatis", angl. "kindness") je jednou zo siedmich cností, je to predovšetkým láskavosť, ľudskosť, obdiv, charita, súcit, priateľstvo bez predsudkov a príčiny.
Opakom dobroprajnosti je závisť (lat. "invidia").
Lisa Gerrardová

Lisa Germaine Gerrardová (* 12. apríl 1961, Melbourne, Austrália) je austrálska hudobníčka, speváčka a hudobná skladateľka. Preslávila sa ako členka hudobnej skupiny Dead Can Dance, ktorú spoluzaložila a tvorila s Brendanom Perrym. 
Umelecky pôsobí od roku 1981 do súčasnosti. Po rozpade skupiny Dead Can Dance sa vydala na sólovú dráhu a podieľala sa na množstve projektov, najmä v oblasti filmovej hudby. Za hudbu k filmu Gladiátor bola v roku 2000 spolu s Hansom Zimmerom nominovaná na Oscara a v roku 2001 získali cenu Zlatý glóbus. V hudbe, ktorú komponuje, väčšinou aj sama spieva (má kontraalt) a hrá na rôzne nástroje. Veľmi často používa yangqin, čo je čínska verzia cimbalu.
Diaľnica A2 (Rumunsko)

Diaľnica A2 (, ) je 202 km dlhá diaľnica v Rumunsku, ktorá po svojom dokončení bude spájať Bukurešť s čiernomorským prístavom Konstanca.
V súčasnosti je v prevádzke 131 kilometrov medzi Bukurešťou a mestom Cernavodă. Zvyšných 71 km je vo výstavbe a ich sprevádzkovanie je predpokladané na rok 2011.
História.
Výstavba diaľnice A2 začala ešte za komunistickej diktatúry Nicolae Ceaușesca. Prvý úsek diaľnice medzi mestami Fetești a Cernavodă "(18 km)" bol otvorený v októbri 1987. Po páde Ceaușescovej diktatúry na krátky čas výstavba pokračovala, ale v roku 1993 bola zastavená z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov. 
Výstavba bola opätovne obnovená v roku 1998, no prebiehala pomalým tempom. Úseky BukurešťFundulea "(26,5 km)" a FunduleaLehliu "(29,2 km)" boli po takmer šesťročnej výstavbe otvorené 4. júna 2004. V novembri toho istého roku bolo otvorených 42 km medzi mestami Lehliu a Drajna Nouă.
Medzitým bolo potrebné úplne uzavrieť úsek FeteștiCernavodă "(18 km)", ktorý bol otvorený ešte v roku 1987, z dôvodu použitia nekvalitného materiálu. Rekonštrukcia tohto úseku bola ukončená v septembri 2006, no kvôli prebiehajúcej letnej sezóne bola v júli a auguste diaľnica dočasne prejazdná v polovičnom profile. Zatiaľ posledný dokončený úsek medzi mestami Drajna a Fetești "(38 km)" bol otvorený 1. mája 2007. 
Vo výstavbe sú v súčasnosti dva úseky A2 CernavodăMedgidia a MedgidiaKonstanca v celkovej dĺžke 52 km. Takisto prebiehajú stavebné práce aj na obchvate Konstanci, ktorý bude súčasťou diaľnice A4. Odovzdanie týchto úsekov do prevádzky sa predpokladá na polovicu roka 2011, pravdepodobne pred začiatkom letnej sezóny.
Diaľnica A11 (Chorvátsko)

Diaľnica A11 () je diaľnica v Chorvátsku, ktorá bude spájať hlavné mesto Záhreb s mestom Sisak. Z celkovej plánovanej dĺžky 47,5 kilometrov je zatiaľ dokončených len 9 kilometra pri obci Velika Gorica.
Diaľnica A7 (Chorvátsko)

Diaľnica A7 () je diaľnica v Chorvátsku, ktorá po svojom dokončení bude spájať slovinskú štátnu hranicu pri obci Rupa s mestami Rijeka a Senj a ukončená bude v križovatke s diaľnicou A1 pri osade Žuta Lokva. Po jej trase vedú európske cesty E61 a E65.
Momentálne je v prevádzke 16 kilometrov dlhý úsek medzi slovinskou štátnou hranicou a mestom Rijeka. Vo výstavbe je úsek "Sveti Kuzam-Križišće", ktorý vylepší dostupnosť ostrova Krk, no v budúcnosti bude preradený do siete štátnych ciest. V pláne je totiž náhradný úsek "Permani-Žuta Lokva", ktorý veľkým oblúkom obíde Rijeku a na diaľničnú sieť napojí menej rozvinutú časť jadranského pobrežia v okolí mesta Senj.
História.
Výstavba diaľnice A7 sa začala ešte na prelome rokov 1989 a 1990 na úseku "Matulji-Jušići", ktorý bol otvorený v roku 1991 v polovičnom profile. V nasledujúcich rokoch výstavba nepokračovala a obnovená bola až na prelome tisícročí. 
Dňa 30. júna 2005 bol otvorený úsek od slovinskej hranice po križovatku "Matulji", kde sa križuje s diaľnicou A8, ktorá je však dodnes len v polovičnom profile. V decembri 2006 bol otvorený prvý úsek obchvatu Rijeky "(Orehovica-Sveti Kuzam)" a dokončený bol 22. decembra 2009. Tento úsek prechádza veľmi členitým terénom a preto patrí medzi najdrahšie úseky v krajine. Celý obchvat je vybudovaný len v parametroch rýchlostnej cesty "(brza cesta)".
Vo výstavbe je úsek "Sveti Kuzam-Križišće", ktorý vylepší dostupnosť ostrova Krk. Vystavané tu budú tri tunely a päť viaduktov a otvorenie sa plánuje na leto roku 2012.
Hustota dopravy.
Hustota dopravy je na diaľnici A7 vyčísľovaná pomocou údajov pochádzajúcich z mýtnic, ktoré prevádzkuje spoločnosť ARZ a ďalších sčítaní dopravy, ktoré uskutočňuje spoločnosť Hrvatske ceste. Z údajov sú zreteľné rozdiely medzi celkovou dennou hustotou počas celého roka (AADT) a čiastkovou počas letnej sezóny (ASDT). Najväčšia hustota bola zaznamenaná na obchvate Rijeky, medzi križovatkou "Matulji" a výjazdom "Diračje". 
Budúcnosť.
V štádiu plánovania je náhradný úsek za obchvat Rijeky, ktorý prechádza intravilánom mesta a preto môže v budúcnosti dôjsť k zahlteniu mesta najmä tranzitnou dopravou. Tento úsek bude viesť od križovatky "Permani" oblúkom východne od mesta a ďalej bude pokračovať okolo mesta Senj až ku križovatke "Žuta Lokva" s diaľnicou A1.
Predné termíny sú momentálne nejasné. V minulosti sa uvažovalo o začatí výstavby v roku 2009, no v dôsledku finančnej krízy bola odsunutá na neurčito. Po dostavbe tohto úseku bude súčasný obchvat Rijeky vrátane úseku "Sveti Kuzam-Križišće" preradený ku štátnym cestám.
Obchvat Košíc

Obchvat Košíc (resp. "vnútorný obchvat Košíc") je cesta I. triedy tvorená I/16 a I/20. Vo výstavbe bola od roku 1987, keď začala výstavba mimoúrovňovej križovatky (MÚK) Hlinkova ("Tri brody"). Obchvat bol úplne dokončený v roku 2008, keď bola otvorená mimoúrovňová križovatka "Prešovská - Sečovská". Úsek je klasifikovaný ako cesta pre motorové vozidlá.
Priebeh trasy.
Obchvat začína v MÚK "Budimír" (najprv ako I/20), kde končí diaľnica D1. Pokračuje juhozápadným smerom až po križovatku "Sídlisko Ťahanovce" a následne ďalšiu mimoúrovňovú križovatku "Tri brody" (tu sa oddeľuje cesta II/547). Potom sa cesta stáča na juh a pokračuje 2 kilometre až po MÚK Prešovská - Sečovská (križovatka s cestami I/16 a I/19). Obchvat ďalej vedie po ceste I/16 popri rieke Hornád až po sídlisko Nad jazerom (križovatka s cestou II/552), kde sa cesta stáča na západ a pokračuje 1 km ku križovatke s Južnou triedou (tu sa na juh odpája cesta I/17), 3 kilometre až po MÚK "Červený rak", kde sa opätovne stáča na juh. Obchvat vychádza z intravilánu mesta a pokračuje mestskými časťami Pereš (tu sa križuje s cestou II/548) a Poľov a končí pri križovatke Šaca - vstupný areál U. S. Steel.
Rýchlostná cesta H4 (Slovinsko)

Rýchlostná cesta H4 () je 40,9 km dlhá slovinská rýchlostná cesta, ktorá spája diaľnicu A1 s hraničným priechodom Vrtojba do Talianska.
História.
Stavba rýchlostnej cesty H4 prebiehala v niekoľkých etapách.
Úsek štvorpruhovej cesty v blízkosti hraničného priechodu Vrtojba (0,7 km) bol otvorený v júni 1980. Počas výstavby bolo potrebné upraviť aj hranice medzi vtedajšou Juhosláviou a Talianskom, čo riešila Osimská zmluva z roku 1975.
V rokoch 1994 až 1996 prebiehala výstavba na úseku "Selo-Šempeter pri Gorici" s dĺžkou 11,8 km. O rok neskôr, v júli 1997 začala výstavba viaduktov Selo a Ribnik na úseku "Vipava-Selo" s dĺžkou 11.5 km. Tento úsek otvorili 25. októbra 1999. Ešte v máji 1998 sa otvoril úsek "Šempeter-Vrtojba", čim bola na zvyšok H4 napojená štátna hranica. 
V rokoch 1998 až 2000 bola vo výstavbe diaľničná križovatka Razdrto, kde sa H4 pripája na diaľnicu A1. Po roku 2000 boli vo výstavbe zvyšné chýbajúce úseky, najmä technicky náročný úsek "Razdrto-Ajdovščina", ktorý bol otvorený ako posledný v 13. augusta 2009.
Rýchlostná cesta H3 (Slovinsko)

Rýchlostná cesta H3 () je 8,1 kilometra dlhá slovinská rýchlostná cesta, ktorá tvorí severný obchvat hlavného mesta Ľubľana. Spoločne s diaľnicami A1 a A2 tvorí okolo tohto mesta súvislý štvorprúdový okruh.
História.
Cesta bola vo výstavbe v dvoch etapách.
"Prvá etapa" prebiehala v rokoch 1981 až 1983 a zahrňovala výstavbu úseku "Koseze-Tomačevo". V rokoch 1995 až 1998 nasledovala "druhá etapa", ktorá pozostávala z úseku "Tomačevo-Zadobrova".
Rýchlostná cesta H2 (Slovinsko)

Rýchlostná cesta H2 () je rýchlostná cesta v Slovinsku tvoriaca obchvat centra mesta Maribor. Cesta bola vybudovaná v rokoch 1979 až 2001. 
V roku 2009 bola H2 ako obchvat nahradená novým vonkajším obchvatom, ktorý tvoria diaľnice A1 a A2.
História.
Stavba rýchlostnej cesty H2 prebiehala vo viacerých etapách.
"Prvá etapa" zahrňovala rekonštrukciu a stavbu komunikácie od Ptujskej cesty k rieke Dráva. Merala 1 kilometer a prebiehala v rokoch 1978 až 1979.
"Druhá etapa" pokračovala severným smerom k Meljskej ceste. Zahrňovala okrem iného i výstavbu mosta cez Drávu a výstavbu tunela. Tento úsek s dĺžkou 1,7 kilometra bol odovzdaný do užívania v roku 1985.
"Tretia etapa" pokračovala ďalej na sever a spojila skôr dokončené časti s obcou Pesnica pri Mariboru. Úsek je dlhý 4,7 kilometra a do prevádzky bol odovzdaný v roku 1989. Na diaľničnú sieť bol napojený až po dostavbe diaľnice A1.
"Etapa 2B", ktorá prebiehala v rokoch 2000 až 2001, zahrňovala rekonštrukciu časti "regionálnej cesty 430" a napojenie diaľnice A1 južne od Mariboru. Dĺžka tohto úseku je 2,6 kilometra a jeho otvorením tak bolo dokončený vnútorný obchvat mesta. Do roku 2009, keď bol dokončený hlavý, diaľničný obchvat, bola táto komunikácia hlavnou tranzitnou trasou.
Rýchlostná cesta H7 (Slovinsko)

Rýchlostná cesta H7 () je 2,8 km dlhá rýchlostná cesta v Slovinsku, ktorá spája diaľnicu A5 s hraničným priechodom Dolga vas do Maďarska, kde na ňu nadväzuje štátna cesta 86.
Charakteristika.
Rýchlostná cesta vedie rovinatým terénom severovýchodného Slovinska v bezprostrednej blízkosti štátnej hranice s Maďarskom. Vybudovaná bola ako štvorpruhová smerovo rozdelená komunikácia a jej súčasťou je päť objektov - dva mosty a tri nadjazdy v celkovej dĺžke 256,2 metra. Vybudovaný bol aj výjazd "Dolga vas", ktorý na H7 napája regionálnu cestu "R2-442" a neďaleko odtiaľ i križovatka s diaľnicou A5.
História.
Rýchlostná cesta H7 bola vo výstavbe spoločne s posledným úsekom diaľnice A5 medzi obcami Lendava a Pince. Výstavba sa začala v roku 2006 a slávnostné otvorenie bolo 14. augusta 2008. Budovy hraničného priechodu vrátane jeho technického zázemia boli vybudované ešte pred začatím výstavby samotnej cesty v roku 1999.
Obchvat Bratislavy

Obchvat Bratislavy môžeme rozdeliť na
Vnútorný obchvat.
Vnútorný obchvat je tvorený úsekmi diaľnic D1 a D2. Začína sa na D2 na výjazde Bratislava – Lamač, odkiaľ pokračuje výjazdmi Bratislava – Alexyho (iba nájazd v smere do centra), Bratislava – Polianky a Bratislava – Mlynská dolina na križovatku Bratislava – Pečňa s diaľnicou D1 na ktorú sa napája. Na diaľnici D1 pokračuje obchvat Bratislavy výjazdmi Bratislava – Incheba, Bratislava – Ovsište, Bratislava – Prievoz, Bratislava – Ružinov, Bratislava – Trnávka, Bratislava – Letisko, Bratislava – Zlaté piesky a Bratislava – Vajnory. Celý tento úsek diaľnic D1 a D2 nie je spoplatnený. Dĺžka vnútorného diaľničného obchvatu mesta je 23,6 km.
Vonkajší obchvat.
Vonkajší obchvat je momentálne vo výstavbe, s výnimkou už postaveného 2 km dlhého úseku od hraničného priechodu Jarovce po križovatku s D2 a úseku od križovatky Rača po hranice s Rakúskom. Základný kameň bol slávnostne poklepaný 24. októbra 2016, za účasti ministra dopravy Árpáda Érseka a zástupcov konzorcia dodávateľov. Predpokladaný termín dostavby je október 2020.
Diaľnica A5 (Slovinsko)

Diaľnica A5 () je takmer 81 km dlhá diaľnica v Slovinsku, ktorá smeruje z Mariboru na maďarskú štátnu hranicu pri obci Pince. Diaľnica je súčasťou európskej cesty E653 a jej výstavbou sa zjednodušilo spojenie medzi Ľubľanou a Budapešťou. Na maďarskej strane na A5 nadväzuje rýchlostná cesta M70 a následne aj diaľnica M7.
História.
Výstavba diaľnice sa začala v roku 2000. Prvým sprejazdneným úsekom bol úsek "Vučja vas-Beltinci", ktorý otvorili v roku 2003. Stavba potom pokračovala od roku 2005 na zvyšných úsekoch diaľnice. V máji 2008 bol otvorený úsek "Maribor-Lenart", v auguste toho istého roku úseky "Beltinci-Pince" a "Pince-Lendava". Dňa 30. októbra 2008 bola otvorením posledného úseku "Lenart-Vučja vas" výstavba dokončená. Diaľnica A5 sa tak stala prvou kompletne dostavanou diaľnicou v krajine.
Nasledujúca tabuľka ponúka detailný prehľad postupnosti otvárania úsekov diaľnice A5.
Problémovo orientovaný počítač

Problémovo orientovaný počítač je počítač určený na riešenie problémov z danej triedy, používa preto špeciálne navrhnuté súbory inštrukcií a väčšinou špecializované periférne zariadenia.
Rýchlostná cesta M70 (Maďarsko)

Rýchlostná cesta M70 () je rýchlostná cesta v Maďarsku, ktorá spája diaľnicu M7 pri obci Letenye so štátnou hranicou so Slovinskom pri obci Tornyiszentmiklós. 
Jej celková dĺžka je 20 km a v prevažnej miere je vybudovaná v polovičnom profile. V plnom profile sú vybudované len výjazdy. V Slovinsku na ňu nadväzuje diaľnica A5 a obe komunikácie sú súčasťou európskej cesty 653.
História.
Výstavba rýchlostnej cesty sa začala v roku 2002, súčasne s výstavbou diaľnice M7 v blízkosti chorvátskej štátnej hranice pri obci Letenye. V novembri 2004 bol do užívania odovzdaný 18,6 km dlhý úsek po výjazd do obce Tornyiszentmiklós. O rok neskôr bol sprejazdnený aj zvyšok vrátane hraničného priechodu do Slovinska. Výstavba M70 bola koordinovaná s výstavbou slovinskej diaľnice A5 bilaterálnou dohodou týchto dvoch krajín. 
Spoplatnenie.
Rýchlostná cesta M70 je od 1.Januára 2015 spoplatnená aj pre motorové vozidlá do celkovej hmotnosti 3,5 tony. Takisto je spoplatnený aj kilometer dlhý úsek medzi križovatkou M7 s M70 a chorvátskou štátnou hranicou.
Diaľnica M3 (Maďarsko)

Diaľnica M3 () je 307 kilometrov dlhá diaľnica v Maďarsku, ktorá spája Budapešť s mestami Hatvan, Jáger a Nyíregyháza. Po svojom dokončení bude pokračovať ďalej na severovýchod cez mesto Vásárosnamény na ukrajinské hranice pri Berehove. 
Na úseku od Budapešti po križovatku s diaľnicou M30 je diaľnica M3 vedená v koridore európskej cesty 71. Medzi križovatkou s M30 a M35 po M3 vedie E79 a pri Nyíregyháze krátko aj E753.
V januári 2013 bolo z celej plánovanej dĺžky 307 kilometrov v prevádzke 267 po mesto Vaja. Vo výstavbe je ešte úsek po Vásárosnamény, vrátane obchvatu tohto mesta a zostáva dobudovať úsek po ukrajinskú štátnu hranicu, ktorý bude vzhľadom na nízku intenzitu dopravy vybudovaný len v polovičnom profile, v parametroch rýchlostnej cesty "(autóút)".
Samotná diaľnica sa v Budapešti začína aj v jej severovýchodných predmestiach. Staničenie a číslovanie výjazdov sa však symbolicky začína na tzv. "nultom kilometrovníku" na Clark Ádám tér na pravom brehu Dunaja, hoci tam diaľnica nesiaha.
História.
Výstavba diaľnice M3 sa začala v polovici 70. rokov na úseku Budapešť-Gödöllő. Tento 27 km dlhý úsek otvorili 16. októbra 1978. Ďalej nasledovali úpravy a rozšírenia budapeštianských komunikácií. 1. januára 1980 bola diaľnica rozšírená o úsek Gödöllő-Hatvan a v roku 1983 až po mesto Gyöngyös.
Výstavba ďalej pokračovala až po páde socializmu a to pomocou súkromného kapitálu. 1. septembra 1998 bolo otvorených 44 kilometrov diaľnice medzi mestami Gyöngyös a Füzesabony. V roku 2002 bolo odovzdaných ďalších 60 km po obec Poglár a vo výstavbe bolo ďalších 60 kilometrov. V roku 2004 bol čiastočne sprejazdnený obchvat mesta Görbeháza s napojením na diaľnicu M35. Obchvat dobudovali a otvorili spoločne s úsekom po mesto Nyíregyháza až 31. augusta 2007.
V súčasnosti je vo výstavbe úsek Vaja-Vásárosnamény. Zvyšok diaľnice M3 bude vybudovaný do roku 2015 a len v polovičnom profile, keďže tu kvôli nízkej hustote dopravy plný profil nie je potrebný.
Judhišthira

Judhišthira je jedna z hlavných postáv indického eposu Mahábhárata (najdlhšia báseň na svete).
Život.
Judhišthira sa narodil bohu spravodlivosti a Kuntí, a stal sa najstarším z piatich bratov, známych ako Pánduovci. Nebol však najstarším zo synov Kuntí, no Karna, jeho starší brat, sa za Pánduovca nikdy nepovažoval a spočiatku o tom ani nevedel.
Judhišthira sa preslávil nie len ako bojovník, ale hlavne ako šíriteľ spravodlivosti. Ostatní Pánduovci ho považovali za kráľa, ktorým sa tiež stal. Okrem spravodlivosti a múdrosti boli jeho vlastnosťami aj záujem o hru v kocky, čo viedlo ku 13 ročnému vyhnaniu bratov. Počas vyhnanstva rozhodol o zachránení Durjódhanu pred Gandarvami a zachránil svojich bratov pri Jazere smrti. 
V bitke na Kurušétre zabil svojho príbuzného, kráľa Šalju, a bol takmer zabitý Karnom, ktorý však zložil sľub, že nezabije nikoho z Pánduovcov okrem Ardžuny.
Rýchlostná cesta M86 (Maďarsko)

Rýchlostná cesta M86 () je rýchlostná cesta v Maďarsku, ktorá bude viesť od Mosonmagyaróváru cez Csornu až do mesta Szombathely. Jej plánovaná dĺžka je 101 kilometrov a bude súčasťou európskej cesty 65.
Výstavba rýchlostnej cesty začala pri meste Vát v roku 2008. Jeho obchvat s dĺžkou 4,560 km bol otvorený 10. júna 2009. Výstavba sa následne začala aj na úseku "Szeleste-Vát (3,8 km)", ktorý bol otvorený 15. decembra 2010. Výstavba pokračovala aj na úseku "Szombathely-Vát (9,2 km)", ktorý bol otvorený 28. júna 2014. V októbri 2013 sa začala výstavba 7,5 km dlhého úseku "Szeleste-Hegyfalu", ktorý bol otvorený 18.09.2015. V októbri 2013 sa tiež začala výstavba 33,4 km dlhého úseku "Hegyfalu-Csorna(Juh)," ktorý bol otvorený 25.10.2016. Obchvat Csorny bol dokončený 9. septembra 2015. Zvyšok cesty medzi Mosonmagyaróvárom a mestom Csorna je zatiaľ v štádiu plánovania.
Užívanie vozidiel je spoplatnené.
Rýchlostná cesta M85 (Maďarsko)

Rýchlostná cesta M85 () je plánovaná rýchlostná cesta v Maďarsku, ktorá bude približne 80 kilometrov dlhá a povedie od Győr (M1) na rakúsku štátnu hranicu pri Šoprone. Pri obci Csorna bude krátky úsek v peáži s rýchlostnou cestou M86. Na tomto úseku bude po M85 prechádzať európska cesta 65. Pri Šoprone je do budúcnosti naplánovaná križovatka s rýchlostnou cestou M9.
História.
V roku 2009 sa začala výstavba vôbec prvého úseku na tejto rýchlostnej ceste. Ide o 7 kilometrov dlhý obchvat obce Enese, ktorá leží juhozápadne od Győru. Tento úsek bol otvorený 21.12.2011. 
V júni 2013 sa začala výstavba 6,8 km dlhého úseku Győr(M1)- Enese a takisto výstavba 2,3 km dlhého úseku Enese - Kóny. Tieto 2 úseky boli odovzdané do užívania 16. júna 2015.
Úsek Kóny - Csorna a samotný obchvat Csorny boli odovzdané do užívania 9. septembra 2015. 
Zvyšné 2 úseky z Csornej do Peresztegu a z Peresztegu až po štátnu hranicu pri Šoprone sú zatiaľ v štádiu plánovania, odhadované dokončenie v roku 2020.
Užívanie vozidiel je zadarmo.
Diaľnica M44 (Maďarsko)

Diaľnica M44 () je 140 km dlhá plánovaná diaľnica v Maďarsku, ktorá spojí diaľnicu M5 pri meste Kecskemét, s Békešskou Čabou a rumunskou štátnou hranicou pri obci Gyula. 
Výstavba diaľnice by mala začať v roku 2011 na úseku medzi obcami Kondoroš a Tiszakürt.
Ozbrojený konflikt

Ozbrojený konflikt je v medzinárodnom práve konflikt medzi vojakmi viacerých štátov alebo medzi vojakmi, paramilitaristickými organizáciami alebo povstalcami v rámci jedného štátu. Ozbrojený konflikt existuje už vtedy, keď vojaci alebo paramilitaristické skupiny disponujúce aspoň regionálne obmedzenou mocou hrozia, že svoju moc využijú. Presné odlíšenie pojmov ozbrojený konflikt a vojna (vojnový stav) je sporné.
Termín zaviedli Ženevské dohovory o ochrane obetí ozbrojených konfliktov z roku 1949 ako náhradu za starší, užší pojem vojnový stav. Podľa Dodatkového protokolu 1 k dohovorom z roku 1949 môžu byť stranami ozbrojeného konfliktu aj národy, ktoré bojujú proti koloniálnej nadvláde, cudzej okupácii, rasistickým režimom a i., aby uplatnili svoje právo na sebaurčenie. Strana ozbrojeného konfliktu sa volá strana konfliktu .
Rýchlostná cesta R11 (Maďarsko)

Rýchlostná cesta R11 () v Maďarsku je plánovaná rýchlostná cesta, ktorá spojí Ostrihom a Diaľnica M1
Diaľnica M31 (Maďarsko)

Diaľnica M31 () je diaľnica v Maďarsku, ktorá tvorí spojku medzi mestským okruhom Budapešti a diaľnicou M3. Meria 12 kilometrov a je súčasťou európskej cesty 71. 
História.
Rozhodnutie stavať diaľnicu M31 prijala maďarská vláda ešte v roku 1997. V tom čase sa uvažovalo o termíne otvorenia v roku 2004. Hlavným dôvodom projektovania a prípravy tejto komunikácie bolo odľahčenie dopravy odklonením tranzitu z XVI. budapeštianskeho obvodu i z mestského okruhu (M0). V októbri 2003 bolo vydané stanovisko od orgánov životného prostredia a v roku 2005 bolo vydané územné rozhodnutie a v máji 2006 aj stavebné povolenie. Potom nastali komplikácie a súdne konania, pričom 21. septembra 2006 súd zrušil všetky povolenia na výstavbu. Po ďalších prieťahoch sa s výstavbou začalo až v roku 2008 a cesta uvedená do prevádzky dňa 26. júla 2010.
Škrečkorodé

Škrečkorodé (iné názvy: chrčky , škrečky; lat. "Cricetinae") je podčeľaď hlodavcov z čeľade chrčkovité. 
V slovenčine existujú v literatúre tri alternatívne prístupy na označovanie recentných rodov tejto podčeľade:
Systematika.
Chrčky:
Ojedinele sa do tejto podčeľade zaraďuje aj rod Calomyscus (škrečok/chrček) , ktorý sa inde zaraďuje ako samostatná podčeľaď Calomyscinae z čeľade Cricetidae (alebo čeľade Muridae v širšom zmysle) alebo ako samostatná čeľaď Calomyscidae .
Známe chované druhy.
K najčastejšie chovaným druhom patria:
Charakteristika.
Škrečky sú nočné zvieratá. Vo voľnej prírode sa hrabú v podzemí pri dennom svetle, aby neboli chytené dravcami. Ich strava obsahuje množstvo potravín, vrátane sušených potravín, bobule, orechy, čerstvé ovocie a zeleninu. Vo voľnej prírode jedia pšenicu, orechy a malé kúsky ovocia a zeleniny, ktoré nájdu ležať na zemi, a občas jedia malý hmyz, ako sú malé ovocné mušky, cvrčky a červy. Majú pretiahnuté kožené sáčky na oboch stranách hlavy, ktoré siahajú po ramená, ktoré si plnia zásobami, ktoré majú byť uložené, prinesú ich späť do kolónie alebo ich zjedia neskôr. 
Hoci škrečok zlatý (Mesocricetus auratus) bol prvýkrát vedecky opísaný v roku 1839, až v roku 1930 sa výskumníkom podarilo skrotiť a chovať škrečky. Všetky sýrske škrečky sú potomkami samičky, ktorú prvý našiel a zachytil v Sýrii zoológ Israel Aharoni. 
Škrečkovo správanie sa môže líšiť v závislosti na jeho životnom prostredí, genetike, a interakcii s ľuďmi. Pretože sa ľahko chovajú v zajatí, sú často využívané ako laboratórne zvieratá v ekonomicky rozvinutých krajinách.
Diaľnica M49 (Maďarsko)

Diaľnica M49 () je plánovaná diaľnica v Maďarsku, ktorá spojí diaľnicu M3 pri obci Mátészalka s rumunskou štátnou hranicou. 
Jej celková plánovaná dĺžka je 37 km a výstavba sa začne najskôr až v roku 2015. Diaľnica nebude vedená v koridore žiadnej európskej cesty.
Mordor

Mordor je krajina vo fiktívnom svete anglického spisovateľa J. R. R. Tolkiena. Mordor, čiže "Čierna zem", sa nachádza v južnej časti severovýchodného cípu Stredozeme. Tento pustý kraj je známy predovšetkým ako panstvo Temného pána Saurona. Táto krajina sa nachádza na východ od rieky Anduin, tzv. "Veľkej rieky", a leží tam sopka "Orodruin", známa aj ako Hora osudu, ktorá bola cieľom "Spoločenstva prsteňa" (neskôr iba Froda a Sama), v snahe zničiť Prsteň moci. 
Krajina Mordor je najviac popísaná v treťom dieli Tolkienovej trilógie Pán prsteňov - Návrat kráľa. Mordor je v nej popisovaný, predovšetkým pri putovaní hlavného hrdinu románu, Froda Bublíka. O histórii Čiernej zeme v druhom a treťom veku možno čítať aj v knihe Silmarillion. Ďalšie zmienky o Mordore sú v Tolkienovej knihe Nedokončené príbehy.
Rýchlostná cesta M19 (Maďarsko)

Rýchlostná cesta M19 () je rýchlostná cesta v Maďarsku, ktorá spája severnú časť mesta Győr s M1. 
Cesta je vybudovaná len v polovičnom profile a plní funkciu diaľničného privádzača. Maximálna povolená rýchlosť je tu obmedzená na 90 až 110 km za hodinu.
Rýchlostná cesta S79 (Poľsko)

Rýchlostná cesta S79 () je rýchlostná cesta v Poľsku, ktorá tvorí výpadovú komunikáciu z hlavného mesta Varšava smerom na rýchlostnú cestu S2.
Rýchlostná cesta S74 (Poľsko)

Rýchlostná cesta S74 () je plánovaná rýchlostná cesta v Poľsku, ktorá bude spájať rýchlostnú cestu S12 pri Sulejówe a S19 pri obci Nisko.
Na úseku Opatów-Lipnik bude kopírovať trasu štátnej cesty 74 a ďalej po Nisko sa bude nachádzať v koridore štátnej cesty 77.
Väčšina trasy S74 je momentálne v štádiu plánovania a v mnohých častiach ešte nebola stanovená jej definitívna trasa. V máji 2009 začala výstavba krátkeho úseku s dĺžkou 6,9 km neďaleko mesta Kielce, ktorá by mala byť ukončená do roku 2011.
Vojnový zajatec

Vojnový zajatec (termín niekedy používaný pod anglickou skratkou POW, z angl. "prisoner of war") je bojovník, ktorý sa dostal v priebehu vojny alebo bezprostredne po jej skončení do moci nepriateľa. 
Medzinárodné dohovory upravujúce zaobchádzanie so zajatcami (v súčasnej dobe hlavne 3. ženevský dohovor z 12. augusta 1949) okrem iného stanovujú, že vojnoví zajatci nesmejú byť mučení ani vraždení a špecifikujú informácie, ktoré je zajatec povinný svojim väzniteľom oznámiť, sú to: meno a priezvisko, dátum narodenia, hodnosť a služobné číslo. 
Za vojnových zajatcov sú považované osoby týchto kategórií:
V prípade nejasnosti je nutné považovať za vojnových zajatcov aj všetky ostatné osoby, ktoré uskutočňovali vojenské akcie, dokiaľ príslušný súd nerozhodne o ich štatúte. Vojnoví zajatci podliehajú moci krajiny, ktorá ich zajala, v žiadnom prípade nepodliehajú jednotlivcom alebo jednotkám, ktoré ich zajali. O štatúte a vojnových zajatcov nie sú oprávnené rozhodovať jednotlivé osoby a to ani vtedy, pokiaľ sa zajaté osoby zjavne dopustili prehreškov proti pravidlám vedenia vojny.
Zdravotnícky personál a duchovenstvo v ozbrojených silách nie je považované za bojovníkov. Ani v zajatí sa teda nestávajú vojnovými zajatcami, ale majú nárok na rovnakú ochranu. Žoldnieri nemajú nárok na štatút vojnového zajatca.
Bojovníci sú povinní mať označenie svojej bojujúcej strany, obvykle aspoň časť uniformy, u partizánskych bojovníkov sa za dostačujúci považuje odznak, a zároveň musia viditeľne a otvorene nosiť zbraň. Príslušníci ozbrojených síl s výnimkou leveé en masse musia podliehať systému velenia. Bojovníci musia viesť svoj boj v súlade s medzinárodným vojnovým právom. Pokiaľ tieto parametre zajatec nesplňuje, môže byť súdom zbavený práv vojnového zajatca.
Štatút vojnového zajatca nezahŕňa neozbrojených civilistov, zajatých alebo zadržaných v priebehu vojny. Tieto osoby sú chránené 4. ženevským dohovorom.
Rýchlostná cesta S51 (Poľsko)

Rýchlostná cesta S51 () je plánovaná rýchlostná cesta v Poľsku, ktorá bude spájať rýchlostnú cestu S7 a S16 medzi mestami Olsztyn a Olsztynek. Jej plánovaná dĺžka je 25 kilometrov a do siete poľských rýchlostných ciest bola zaradená v roku 2004.
Rýchlostná cesta S14 (Poľsko)

Rýchlostná cesta S14 () je čiastočne rozostavaná rýchlostná cesta v Poľsku, ktorá v budúcnosti vytvorí západný obchvat mesta Lodž. Bude spájať diaľnicu A2 s rýchlostnou cestou S8, respektíve štátnou cestou 14.
Obchvat Pabianic (výjazd 30 až 40) je vo výstavbe od 18. júna 2010. Sprevádzkovanie je naplánované na rok 2011.
Diaľnica D46 (Česko)

Diaľnica D46 () (do 31. decembra 2015 Rýchlostná cesta R46 ()) je diaľnica v Česku, ktorá vedie od križovatky s diaľnicou D1 pri Vyškove cez Prostějov do Olomouca, kde sa napája na diaľnicu D35. V celej dĺžke je súčasťou cesty E462.
Šinobu Asagoeová

Šinobu Asagoeová (; * 28. jún 1976, Hjógo, Japonsko) je bývalá japonská profesionálna tenistka . Počas svojej profesionálnej kariéry vyhrala 8 turnajov WTA vo štvorhre.
Diaľnica A13 (Taliansko)

Diaľnica A13 () je 116,7 km dlhá diaľnica v severnom Taliansku, ktorá spája mestá Bologna a Padova a regióny Emilia-Romagna a Benátsko. A13 nie je súčasťou žiadnej európskej cesty.
Diaľnica je spoplatnená na celej svojej dĺžke, pričom mýtne poplatky sa vyberajú na mýtniciach umiestnených na výjazdoch. Správu a údržbu komunikácie zabezpečuje spoločnosť "Autostrade per l'Italia".
Popis trasy.
Diaľnica prechádza Pádskou nížinou, ktorá leží v severnej časti Apeninského polostrova. Trasa začína v diaľničnej križovatke s A14 severne od mesta Bologna. Odtiaľ vedie priamo na sever okolo miest Ferrara a Rovigo a po takmer 117 kilometroch dosahuje diaľničnú križovatku s A4 pri meste Padova.
Diramazione Padova Sud.
Diramazione Padova Sud je diaľničný privádzač z diaľnice A13 do južnej časti mesta Padova. Privádzač je dlhý 4,3 kilometra a je vybudovaný v štyroch jazdných pruhoch so smerovým rozdelením jazdných smerov. Spoločnosť "ANAS" túto komunikáciu eviduje ako súčasť diaľnice A13, prevádzkovateľ "Autostrade per l'Italia" uvádza označenie "D13 (Diramazione Padova Sud)".
Rýchlostná cesta M15 (Maďarsko)

Rýchlostná cesta M15 () je 15 kilometrov dlhá rýchlostná cesta v Maďarsku, ktorá spája diaľnicu M1 so štátnou hranicou so Slovenskom pri obci Rajka. Odtiaľ už pokračuje slovenská diaľnica D2 smerom na Bratislavu. Rýchlostná cesta je vedená v koridore európskych ciest E65 a E75.
História.
Rýchlostná cesta bola postavená, podobne ako diaľnica M1, za pomoci súkromného kapitálu spoločnosťou ELMKA. Výstavba začala v roku 1996 a v cesta bola v polovičnom profile odovzdaná do užívania 23. júna 1998. Po problémoch v spoločnosti ELMKA, ktorá neskôr zanikla, prešla správa M15 do rúk štátu.
Počas výstavby koncom 90. rokov bola ponechaná územná rezerva pre dostavbu druhého profilu. V roku 2010 boli schválené plány na dostavbu, no nebol určený žiadny presný termín. 
V roku 2015 bol dokončený proces posudzovania vplyvov na ŽP (EIA/SEA) pre druhý polprofil a 18. decembra 2019 bola otvorená v predstihu niekoľkých mesiacov v plnom profile 2x2.
Rýchlostná cesta M25 (Maďarsko)

Rýchlostná cesta M25 () je plánovaná rýchlostná cesta v Maďarsku, ktorá po dokončení spojí mesto Eger s diaľnicou M3. Rýchlostná cesta nahradí štátnu cestu 25 a vytvorí tak privádzač na M3.
Dĺžka tejto komunikácie bude 16 kilometrov a jej výstavba je naplánovaná po roku 2013.
Diaľnica M10 (Maďarsko)

Diaľnica M10 () je plánovaná 45 kilometrov dlhá diaľnica v Maďarsku. Začínať bude v Budapešti a bude pokračovať severozápadným smerom cez mestá Dorog a Ostrihom až po križovatku s rýchlostnou cestou M10, ktorá povedie na štátnu hranicu so Slovenskom. 
Výstavba tejto komunikácie je naplánovaná až po roku 2013. Pozostávať bude v prevažnej miere z rozšírenia súčasnej štátnej cesty 10.
Teryn Ashleyová

Teryn Ashleyová (* 12. december 1978, Boston, USA) je bývalá americká profesionálna tenistka. Počas svojej kariéry vyhrala 1 turnaj WTA vo štvorhre.
Mala Kapela

Mala Kapela môže byť:
Tunel Mala Kapela

Tunel Mala Kapela je jeden zo známych tunelov na diaľnici A1 v Chorvátsku a je dlhý 5,801 km (najdlhší v krajine). 
Tunel nesie meno podľa rovnomenného pohoria, ktoré prekonáva, a to na úseku Bosiljevo–Jezerane. Je projektovaný celkom ako tri tunely; dva pre každý smer a jeden servisný. Severný portál Malej Kapely sa nachádza v nadmorskej výške a južný v . Prvý tubus bol otvorený v roku 2005, druhý v roku 2009.
A3

A3 môže byť:
A4

A4 môže byť:
A5

A5 môže byť:
A6

A6 môže byť:
A7

A7 môže byť:
A8

A8 môže byť:
Tina (album)

Tina je prvý štúdiový album slovenskej speváčky Tiny.
V roku 2004 vydala svoj debutový album s jednoduchým názvom Tina. Všetky anglické aj slovenské texty napísala samotná speváčka. Na albume sa producentsky podieľala trojica Zubák, Graus a Kachút. Ako single sa presadili skladby „Ty tiež“, „Stačí tak málo“, „Naša“, „Feel Like Making Love“ a „Sometimes“.
7. januára 2009 bola vydaná reedícia.
A11

A11 môže byť:
ROSAT

ROSAT (Röntgen Satellite) bolo družicové observatórium sledujúce objekty v röntgenovom žiarení. Postavila ho firma "Dornier Systems GmbH" (Nemecko) a nad rušivú clonu atmosféry bolo vynesené raketou Delta v roku 1990. 
Jeho hlavným prístrojom bol röntgenový ďalekohľad s označením XRT (X-Ray Telescope), v ktorého ohniskovej rovine pracoval buď proporcionálny počítač, alebo snímač obrazu s vysokým rozlíšením. Okrem toho obsahovala aj širokouhlú kameru WFC (Wide Field Camera). Napájanie zabezpečovali jeden pevný a dva vyklápacie solárne panely. Už počas prvého pol roka činnosti počas prehliadky celej oblohy družica objavila 80 000 a 500 zdrojov žiariacich v oblasti extrémneho ultrafialového žiarenia. Po zvyšok misie (do roku 1998) sonda vykonávala pozorovania vybratých röntgenových zdrojov. Celkový počet zdrojov pozorovaných družicou ROSAT je vyše 120 000. 
Po ukončení činnosti a vypojení všetkých prístrojov družice (rok 1999) ROSAT ako neaktívne teleso naďalej obiehal okolo Zeme a postupne sa k nej špirálovite približoval. Koncom roku 1999 bola jeho priemerná výška nad zemským povrchom 535 kilometrov, koncom roku 2004 to bolo 433 km, a ku koncu roku 2010 358 km. 23. októbra 2011 v čase približne 01:50 UT družica zhorela v zemskej atmosfére. 
ROSAT sa považuje za priekopníka röntgenovej astronómie. Na jeho prácu v roku 1999 nadviazalo ďalšie röntgenové observatórium Chandra.
A23

A23 môže byť:
Tomáš Klinka

Tomáš Klinka (* 24. apríl 1977, Praha, Česko-Slovensko) je český futbalista, hrá na poste útočníka. V súčasnosti je hráčom českého klubu SK Kladno.
Teória veľkého impaktu

Teória veľkého impaktu alebo hypotéza veľkého impaktu, zrážková teória vzniku Mesiaca, big splash je teória resp. hypotéza o vzniku Mesiaca zrážkou protozeme s protoplanétou Theia (Theia o veľkosti Marsu). Materiál z oboch telies vymrštený pri zrážke sa dostal na obežnú dráhu Zeme, kde sa z neho akréciou utvoril Mesiac. Táto teória sa snaží vysvetliť niektoré zvláštnosti jedinej prirodzenej družice Zeme, napríklad jej nadpriemernú veľkosť vzhľadom k materskej planéte, alebo veľmi malé kovové jadro. 
Táto teória vznikla potom, čo astronauti z programu Apollo doniesli vzorky mesačných hornín na Zem. Po ich analýze sa vedci dozvedeli, že horniny mesačného povrchu majú podobné zloženie ako najvrchnejšie vrstvy Zeme, ale jadrá oboch telies sú z iného materiálu. Vedci dodnes modelujú scenár zrážky, ktorej následkom sa mal sformovať Mesiac, pričom najnovší scenár vypracoval Robin Canup z "Juhozápadného výskumného inštitútu" v Boulderi (Colorado). Canup vypočítal, že kolízna rýchlosť obidvoch telies, t. j. protozeme a protoplanéty s rozmermi Marsu musela byť približne /h a uhol zrážky bol 45°.
Priebeh kolízie.
Protozem je pojem pre veľké teleso, ktoré sa počas vzniku slnečnej sústavy vytvorilo v protoplanetárnom disku. Naša planetárna sústava sa sformovala pred 4,57 miliardami rokov. V tom čase protozem pokrýval globálny oceán magmy a jej hrubá atmosféra bola tvorená najmä oxidom uhličitým, čím vznikal silný skleníkový efekt. V slnečnej sústave práve prebiehalo intenzívne bombardovanie. Terestrické teleso s rozmermi Marsu do nej vrazilo o 40 až 50 miliónov rokov po jej vzniku. Po zrážke sa vyparili kôra a plášť Zeme a tiež tá časť atmosféry, ktorá bola nad zasiahnutou pologuľou. Druhá časť atmosféry nad odvrátenou stranou sa zmiešala s plynmi, ktoré vznikli po dopade a postupne obalila aj druhú stranu. Z materiálu vymršteného na obežnú dráhu Zeme sa sformoval prstenec, z ktorého vznikol Mesiac. Od tej doby prebieha jeho postupné vzďaľovanie. 
Následky kolízie.
Okrem samotného sformovania Mesiaca mala kolízia ešte niekoľko následkov. Rotácia Zeme sa po nej pravdepodobne spomalila. Podľa Campových výpočtov dokonca Zem nemohla rotovať rovnakým smerom ako rotuje dnes (prográdnym), pretože zrážkou vyvolané efekty tak nemohli vzniknúť. To by znamenalo, že impakt smer rotácie Zeme dokonca obrátil. Impakt tiež spustil platňovú tektoniku, bez ktorej by život na Zemi v podobe, v akej ho poznáme dnes, nebol možný.
Podľa štúdie z roku 2019 práve táto zrážka dodala Zemi veľké množstvo uhlíka, dusíka a síry..
Kritika a problémy.
Teória veľkého impaktu má pri vysvetľovaní vzniku Mesiaca viacero nejasností a problémov:
Saz

Saz (z perz. ) alebo baglama (tur. bağlama) je skupina tradičných strunových nástrojov, ktoré sú populárne v Turecku, Iráne, Azerbajdžane, Arménsku a na Balkáne. Patrí medzi lutny s dlhým krkom (hmatníkom) na ktorom sú pražce, na rozdiel od bezpražcových lutien zvaných úd. Príbuznými nástrojmi sú arabský buzuk alebo grécky nástroj buzuki. Má kovový a bzučivý zvuk. Je najpopulárnejším strunovým nástrojom v Turecku.
Rozdeľuje sa podľa veľkosti na:
Er-chu

Er-chu (čín. 二胡 ) alebo nan-chu (čín. 南胡 ) je tradičný čínsky sláčikový strunový nástroj s dvomi strunami, čím sa podobá na balkánske gusle. Patrí do rodiny príbuzných nástrojov zvanej chu-čchin ((胡琴, ), ktoré sú rozšírené v celej východnej a juhovýchodnej Ázii. Er-chu má hlboké telo s ozvučnicou z napnutej pytónej kože, čo mu dodáva charakteristický zvuk.
Gusle

Gusle (srb. гусле, albán. "lahuta", bulh. гусла "gusla") sú tradičný balkánsky sláčikový strunový nástroj s jednou alebo dvomi strunami.
Názov pochádza zo spoločného slovanského slova (slovensky "husle", "húsť"), ktoré označovalo strunový hudobný nástroj. Gusle sa veľmi podobajú na arabský nástroj rabáb, ktorý sa používal v Osmanskej ríši. Na gusle sa nehrá sólo, ale hra sprevádza hlas hráča zvaného "guslar", ktorý spieva alebo rozpráva tradičné piesne, balady a legendy.
Rabáb

Rabáb () je arabský brnkací alebo sláčikový strunový nástroj. Pochádza z dnešného Afganistanu a roziril sa v islamskom svete v 8. storočí. Na rabáb sa hrá vo zvislej polohe. Podobnými nástrojmi sú balkánske gusle alebo čínsky nástroj er-chu.
Alexandra Fusaiová

Alexandra Fusaiová (* 22. november 1973, St.Cloud, Francúzsko) je bývalá francúzska profesionálna tenistka. Počas svojej profesionálnej kariéry vyhrala 12 turnajov WTA vo štvorhre.
S1

S1 môže byť:
STS-49

STS-49 bola prvá misia amerického raketoplánu Endeavour. Išlo o prvú skúšobnú misiu nového orbitera Endeavour, ktorý bol postavený ako náhrada za zničený Challenger.
Pôvodnou náplňou misie mali byť niektoré metodické postupy spojené s montážou dielov priehradovej konštrukcie, ktoré mali byť súčasťou budúcej stavby Medzinárodnej vesmírnej stanice. V apríli 1990 sa program rozšíril o zachytenie a záchranu družice Intelsat 6, ktorá sa nedostala na potrebnú obežnú dráhu. Intelsat 6 bola telekomunikačná družica, ktorá odštartovala 14. marca 1990 na palube rakety Titan 2. Družica však nereagovala na povel z riadiaceho strediska na oddelenie sa od nosnej rakety. Aby sa predošlo jej zhoreniu v atmosfére, družica musela byť núdzovo odpojená od svojho urýchľovacieho stupňa, bez ktorého sa ale nemohla dostať na potrebnú geostacionárnu dráhu. Družica preto musela byť zachytená raketoplánom a spojená s novým náhradným urýchľovacím stupňom.
Nový urýchľovací stupeň pre družicu Intelsat 6 bol označený "Orbus 21 S" a NASA ho zakúpila od firmy United Technologies za 46 miliónov dolárov. Napriek tomu predstavovala celá záchranná misia raketoplánom úsporu 207,6 milióna dolárov oproti možnosti, že by sa postavila a vypustila celkom nová družica.
Trapéz

Trapéz môže byť: