Drieňový kanál

 Drieňový kanál je kanál v regióne Podunajsko v obci Bátorove Kosihy a v okrajovom rozsahu v obci Búč v okrese Komárno v Nitrianskom kraji. Je to ľavostranný prítok Rybničného kanála v povodí Dunaja; má dĺžku 3,9 km. Je vodným tokom V. rádu. Hydrologické poradie (číslo povodia): 4-20-02-59. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Podunajská pahorkatina, geomorfologický podcelok Hronská pahorkatina.
Vznik.
Vzniká v poľnohospodárskom extraviláne v nadmorskej výške 128 m n. m. v poli "Drieňové" vo východnej časti obce Bátorove Kosihy v okrese Komárno. 
Opis toku.
Tečie južným smerom poľnohospodárskym extravilánom obce Bátorove Kosihy; po 1,5 km toku sa stáča v pravom uhle na juhozápad, v nadmorskej výške 122 m n. m. podteká cestu z Bátorových Kosíh do obce Gbelce a opäť mení v pravom uhle smer a pokračuje juhovýchodným smerom cez pole "Jastrabie", stáča sa v pravom uhle na západ až juhozápad; z južnej strany obteká hospodárske stredisko živočíšnej výroby, prichádza na obecnú hranicu medzi Bátorovými Kosihami a obcou Búč; sleduje obecnú hranicu, v nadmorskej výške 117 m n. m. podteká cestu z Bátorových Kosíh do obce Mužla, časť obce "Malá Mužla" a ústi v nadmorskej výške 115 m n. m. do Rybničného kanála ako jeho ľavostranný prítok. Rybničný kanál je ďalej prítokom Vojnického potoka v povodí Dunaja.. "Drieňový kanál" nemá prítoky; v nadmorskej výške 120 m n. m. sa k nemu pripája bezmenná pravostranná struha, ktorá je väčšiu časť roka bez vody. Preteká východnou časťou obce Bátorove Kosihy a iba krátky 500 m úsek v závere toku pri jeho ústí tečie po obecnej hranici medzi Bátorovými Kosihami a obcou Búč.
"Drieňový kanál" vzniká, preteká a ústi v geomorfologickej oblasti Podunajská nížina, v geomorfologickom celku Podunajská pahorkatina, v geomorfologickom podcelku Hronská pahorkatina.
Pôvod názvu.
Hydronymum "Drieňový kanál" má pôvod v názve poľa "Drieňové" v katastrálnom území Bátorove Kosihy, v ktorom vodný tok vzniká a cez ktoré preteká. Názov poľa "Drieňové" súvisí s charakteristickým výskytom dreviny z čeľade drieňovitých drieňa obyčajného (Cornus mas). Zo slovného základu apelatíva "drieň" systémovým utvorením prídavného mena formantom "-ový" a kombináciou so všeobecným podstatným menom kanál s významom "umelý melioračný tok slúžiaci na prevádzanie vody" bolo utvorené dvojslovné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou zložený z prídavného mena a z podstatného mena) "Drieňový kanál" ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. 
Názov vodného toku "Drieňový kanál" bol štandardizovaný v roku 1979.
Značný počet názvov iných potokov na Slovensku obsahuje slovný základ všeobecného podstatného mena "drieň": Drienický potok, Drienok, Drieňov, Drieňová, Drienovec, Drieňovec (prítok Budinského potoka), Drieňovec (prítok kanála Veľké Revištia-Bežovce), Drienovka, Drienovský potok, Drieňovský potok (prítok Východného Turca), Drieňovský potok (prítok Kútočného potoka), Drieňovský potok (prítok Mačacieho potoka), Drieňovský potok (prítok Štiavnice), Drieňovský potok (prítok Slatiny), Drieňový potok (prítok Žitavy), Drieňový potok (prítok Bukového potoka) i kanálov: Drieňovský kanál, Drieňovec. Názvy týchto vodných tokov majú podobnú motiváciu: buď v svojom pomenovacom procese prebrali s prípadnou modifikáciou do svojho názvu časť názvu sídelného objektu (obce, časti obce) respektíve nesídelného objektu (vrchu, lesa) alebo v pomenovacom procese primárne využili slovný základ apelatíva "drieň".