Kozákov (národná prírodná pamiatka)

Kozákov je národná prírodná pamiatka v okrese Semily, ktorá bola vyhlásená Okresným národným výborom Semily 13. júna 1985 na katastroch obcí Lestkov, Loktuše a Vesec na rozlohe 162,8 ha. Nachádza sa približne v 5 kilometrovej vzdialenosti od miest Turnov, Železný Brod a Semily. Zahŕňa západné melafyrové svahy "Kozákovského hřbetu" s čadičovými prúdmi, ktoré prechádzajú do zvlnenej krajiny Českého raja. Nadmorská výška sa pohybuje medzi 420 až 720 m nad morom. Územie patrí do CHKO Český ráj, je súčasťou Geoparku UNESCO.
Ochrana.
Predmetom ochrany podľa zakladajúceho predpisu je ochrana veľmi starého geologického útvaru vzniknutého sopečnou činnosťou, náleziská unikátnych minerálov - farebných chalcedónov a odrôd kremeňa, morských i sladkovodných cenomanských usadenín obsahujúcich veľké množstvo skamenelín rastlín a živočíchov, významného archeologického náleziska - najsevernejšieho výskytu človeka doby kamennej a jeho dielne v jaskyni Babí pec, symbolu krajiny Českého raja, náleziská drahých kameňov a v novodobej histórii symbolu boja za slobodu českého ľudu.
Prírodné podmienky.
Vrch Kozákov () je súčasťou geomorfologického celku Ještědsko-kozákovský hřbet. Na geologickej stavbe sa podieľajú horniny troch útvarov: permu, kriedy a neogénu. Základnou horninou je Permská vyvrelina andezitoid (melafýr), odkrytá najmä vo Votrubcovom lome v južnej časti chráneného územia. Petrologicky patrí k latiandezitom až andezitom, niektoré polohy vykazujú typickú mandľovcovitú textúru. F. Fediuk (2002) tu odlíšil šesť lávových príkrovov, povrazovité a valivé textúry láv. V žilách a mandliach sa nachádzajú drahokamové odrody kremeňa (achát, jaspis, chalcedón, ametyst, kašolong, záhneda i.) A iné minerály (zeolity, kalcit atď.). 
Kozákov a ďalšie náleziská ozdobných kameňov v okolí Turnova poznali už umelci v dobe Karola IV. (záujem bol najmä o jaspis). Rozvoj ťažby sa potom obnovil za panovania Rudolfa II. Na západnom svahu Kozákova sú permské andezitoidy prekryté transgresnou kriedou. Ide prevažne o cenomanské kremenné pieskovce korycanských vrstiev s odtlačkami schránok lastúrnikov, na báze kriedy o zlepence, pieskovce a ílovce sladkovodného cenomanu (peruckých vrstiev) so zvyškami flóry a tenkými slojkami popolovinového uhlia. Pieskovce vystupujú v tektonicky vysunutej kryhe na priečnom kozákovskom zlome až takmer pod vrchol Kozákova. Majú nezvyčajne príkre sklony 18-24°, podmienené tektonickou pozíciou. V pieskovcoch sú pozoruhodné pseudokrasové archeologicky významné jaskyne Babí pec a Kudrnáčova pec) a v skale vytesaná izbička Drábovna. Pod Drábovnou je kaňonovitá roklina "Měsíční údolí". Vrcholovú časť Kozákova a časť jeho východného a severného svahu tvorí neogénna sopečná vyvrelina čadič s početnými zhlukmi olivínu (tzv. Olivínové gule). Najmladšie vyvreliny na Kozákove sú datované do obdobia pred 6,7 až 3,5 miliónmi rokov.
Flóra.
Rastliny: ľalia zlatohlavá "(Lilium martagon)", bleduľa jarná "(Leucojum vernuum)".
Fauna.
Živočíchy: sokol sťahovavý "(Falco peregrinus)", bocian čierny "(Ciconia nigra)", jastrab krahulec "(Accipiter nisus)", jastrab veľký "(Accipiter gentilis)", krkavec čierny "(Corvus corax)", výr skalný "(Bubo bubo)", orešnica perlavá "(Nucifraga caryocatactes)", netopier čierny, "(Barbastella barbastellus)", netopier veľký "(Myotis myotis)", podkovár krpatý "(Rhinolophus hipposideros)", netopier vodný "(Myotis daubentonii)", netopier svetlý "(Plecotus auritus)".