Škumpa vlasatá

Škumpa vlasatá () je opadavý ker alebo nízky strom z rodu škumpa ("Cotinus") z čeľade obličkovcovité ("Anacardiaceae"). Prirodzený areál jej rozšírenia sa tiahne od strednej Európy po strednú a južnú Čínu a rastie hlavne v miernych biómoch. Na Slovensku je to zákonom chránený druh.
Opis.
Škumpa vlasatá je opadavý vzpriamený ker, niekedy i strom, vysoký 1 až 3 m (výnimočne až 5m), so širokou guľatou korunou a s koreňovými poplazmi. Mladé konáre sú tenké, valcovité, fialovo až olivovohnedé, staršie sú sivohnedé a holé s roztrúsenými lenticelami. Púčiky sú malé, končisté, čiernohnedé a holé.
Listy sú jednoduché, dlhostopkaté, so stopkami dlhými 1 až 4 cm. Čepele sú široko elipsovité až okrúhlasté a celistvookrajové, dlhé 3 až 8 cm. Na líci sú tmavozelené, na rube sivozelené, na jeseň oranžovočervené až červenohnedé, sú holé a so zreteľne vyčnievajúcou žilnatinou. Po rozotrení sú aromatické.
Kvety sú usporiadané v hustých vzpriamených, akoby nafúknutých koncových žltozelených metlinách, dlhých 15 až 20 cm. Drobné kvety, s priemerom asi 5 mm, sú symetrické, päťpočetné a obojpohlavné. Kvetné stopky po odkvitnutí alebo opadnutí sterilných kvetov sú dlho odstávajúce a husto chlpaté. Z kvetov len malá časť dospieva do plodov. Kališné lístky sú vajcovito kopijovité a zelené.
Plodmi sú drobné, zelené, mierne stlačené obličkovité kôstkovice, veľké len 3 až 5 mm, ktoré neskôr černejú. Vyskytujú sa len na niektorých, dlho červenofialovo odstávajúcich konárikoch. Po dozretí plodov sa celé súplodie odlamuje a slúži ako lietací aparát.
Rozšírenie.
Pôvodný areál škumpy vlasatej sa rozprestiera od západného Stredomoria po strednú Európu a cez Euráziu zasahuje ďaleko na východ až do čínskych Himalájí. V strednej Európe sa pokladá za relikt interglaciálnej kveteny. Územím Slovenska prebieha severná hranica jej areálu a pôvodná je na štyroch lokalitách, a to v Slovenskom krase, Strážovských vrchoch, Strednom Pohornádí a Veľkej Fatre.
Škumpa vlasatá je introdukovaná vo Veľkej Británii a v Spojených štátoch, hlavne na východnom pobreží od Vermontu cez Massachusetts, Connecticut, New York po New Jersey a vo vnútrozemí v štátoch Ohio, Illinois a Utah. Na severe sa vyskytuje aj v kanadskej provincii Ontário. V Ázií je introdukovaná v Uzbekistane, Tadžikistane a v Kórei. 
Ekológia.
Škumpa vlasatá je teplomilný druh rastúci dosť vzácne na teplých, výslnných skalnatých svahoch, krovinatých strániach a okrajoch dubín v nížinách a v pahorkatinách, do nadmorskej výšky 800 až 850 m n. m. Škumpa rastie dobre v každej pôde a rozmnožuje sa semenami, podzemnými koreňovými výhonkami alebo mäkkými júlovými odrezkami. Kvitne v máji až júni.
Na škumpe vlasatej parazituje viacero druhov hmyzu. Z vošiek, ktoré sa živia jej rastlinnými šťavami, je to voška "Calophya rhois" a voška maková ("Aphis fabae"). Larvy na listoch a konároch produkujú veľké množstvo medovice vo forme drobných kvapiek. Ich kolónie sú preto často navštevované mravcami. Z motýľov, larvy drobníka škumpového ("Simplimorpha promissa"), vyžierajú na listoch kľukaté chodbičky (míny).
Význam a využitie.
Škumpa vlasatá je cenná pre záhradnú architektúru, preto sa často pestuje v parkoch a záhradách a v teplejších oblastiach občas splanieva. Drevo škumpy sa cení v stolárstve. Na Slovensku je to zákonom úplne chránený druh.