Wikisprávy

Wikisprávy () je projekt otvoreného spravodajského portálu na báze wiki, ktorý prevádzkuje Nadácia Wikimedia. Umožňuje prispievať komukoľvek a jeho cieľom je vytvoriť rôznorodé prostredie, kde môžu miestni novinári nezávisle prinášať správy o rôznych aktualitách. Spoluzakladateľ Wikipédie, Jimmy Wales, odlíšil Wikisprávy od Wikipédie takto: „Na Wikisprávach je každý príbeh napísaný ako novinová správa narozdiel od encyklopedického článku.“ Pravidlo o neutrálnom uhle pohľadu Wikisprávy odlišuje od občianskej žurnalistiky. Na rozdiel od väčšiny projektov Nadácie Wikimedia Wikisprávy dovoľujú vlastné dielo (vlastný výskum) formou originálneho prinášania informácií a rozhovorov. 
Začiatky.
Prvý návrh na spravodajskú webovú stránku Wikimedie bol dvojriadkový anonymný príspevok pridaný 5. januára 2003 na Meta-Wiki. Daniel Alston, ktorý Wikipédiu upravoval ako Fonzy, deklaroval, že on bol autorom tohto príspevku. Návrh ďalej rozvíjal nemecký novinár na voľnej nohe, softvérový inžinier a autor Erik Möller. Ranná opozícia dlhoročných prispievateľov Wikipédie, z ktorých mnohí poukazovali na existenciu vlastných spravodajských súhrnov Wikipédie, umožnila podrobnú diskusiu a návrhy o tom, ako by mohol byť tento nápad implementovaný ako nový projekt Nadácie Wikimedia.
V novembri 2004 bolo spustené demo na ukážku toho, ako môže kolaboratívna spravodajská stránka fungovať. O mesiac neskôr, v decembri 2004, bola stránka presunutá z dema do beta verzie. V tomto čase bola založená aj nemecká jayzková verzia a čoskoro prišli ďalšie: talianska, holandská, francúzska, španielska, bulharská, poľská, portugalská, rumunská, ukrajinská, srbská, japonská, ruská, hebrejská, arabská, thajská, nórska, čínska, turecká, kórejská, maďarská, grećka, esperantská, česká, albánska a tamilská.
13. marca 2005 dosiahla anglická verzia Wikispráv 1 000 spravodajských článkov. 29. apríla 2006 dosiahol web 5 000 článkov a 10 000 5. septembra 2007.
Rozhovory.
Reportéri Wikispráv urobili rozhovor s niekoľkými významnými ľudmi, vrátane izraelského prezidenta Šimona Peresoa. Rozhovor s ním v decembri 2007 urobil reportér Wikispráv David Shankbone. Shankbone na urobenie rozhovoru pozvala America-Israel Friendship League a izraelské ministerstvo zahraničných vecí.
Ďalšie významné rozhovory zahŕňali spisovateľov, hercov a politikov, ako napríklad Augustena Burroughsa, niektorých republikánskych nominantov na kandidátov v amerických prezidentských voľbách v roku 2008 ako aj rôznych amerických nezávislých kandidátov a kandidátov iných strán, Tonyho Benna, Erica Bogosiana, Nicka Smitha, Johna Keya a spoluvynálezcu word wide webu Roberta Cailliaua.
Kritika.
Wikisprávy boli kritizované pre neschopnosť byť neutrálnymi a obsahovať iba overené a pravidivé informácie. Robert McHenry, bývalý šéfredaktor encyklopédie Encyclopædia Britannica, kritizoval dôveryhodnosť projektu:McHenry bol skeptický ohľadom schopnosti Wikispráv poskytnúť neutrálny uhol pohľadu a o tvrdení o nestrannosti: „Naivita je ohromujúca.“
V rozhovore z roku 2007 Sue Gardnerová, vtedy špeciálná poradkyňa Správnej rady Nadácie Wikimedia a bývalá riaditeľka internetovej divízie Canadian Broadcasting Corporation, CBC.ca, odmietla McHenryov komentár, hovoriac:Wikisprávy mali tiež problém s budovaním svojej vlastnej identity nezávisle od Wikipédie, ktorá tiež prináša správy v reálnom čase. Fejtonista Jonathan Dee z "The New York Times" v roku 2007 poukázal, že „tak nejasná sa stala hranica medzi minulosťou a prítomnosťou, že Wikipédia neúmyselne uškrtiľa jeden zo svojich sesterských projektov, trojročné Wikisprávy... [Wikisprávy] zostrnuli, v poslednej dobe generujú od 8 do 10 článkov za deň... Pri väčších príbehoch jednoducho nemá zmysel pretekať sa s nemilosrdným dosahom encyklopédie.“ V článku „Prečo Wikipédia poráža Wikisprávy ako kolaboratívny žurnalistický projekt“ Andrew Lih napísal, že „nie je jasné, či sa wikiproces skutočne zameriava na termíny a skupinové písanie“ a že „pokiaľ sa snažíte napísať niečo blížiace sa k odporúčanému kúsku, je ťažké mať viac ako dvoch či troch ľudí pri zachovaní konzistencie štýlu.“ Lih považuje striktnejší „vzorec“ Wikipédie na písanie článku ako výhodu vo veľkej wiki s množstvom editorov.