Mária Lujza Orleánska

Mária Lujza Orleánska (* 26. marec 1662, Paríž – † 12. február 1689, Madrid) bola ako prvá manželka španielskeho kráľa Karola II. v rokoch 1679 až 1689 španielskou kráľovnou. Z otcovej strany bola neterou francúzskeho kráľa Ľudovíta XIV. a vnučkou ďalšieho francúzskeho kráľa Ľudovíta XIII.
Pôvod.
Mária Lujza Orleánska sa narodila v kráľovskom paláci Palais Royal v Paríži a po narodení získala titul "Mademoiselle d'Orléans". Bola najstaršou dcérou Filipa I. Orleánskeho, mladšieho brata kráľa Ľudovíta XIV., a anglickej princeznej Henrietty Anny, dcéry anglického kráľa Karola I. Medzi predkov Márie Lujzy patrili členovia mnohých významných európskych kráľovských rodov, napríklad z Rakúska, Anglicka aj Španielska. Jej starými rodičmi z otcovej strany boli Ľudovít XIII. a Anna Rakúska. Dvaja jej strýkovia boli králi Anglicka, Škótska a Írska – Karol II. a Jakub II., jej tetou bola kráľovská princezná a oranžská princezná, Mária Henrietta Stuartová.
Politické manželstvo.
Niektorí historici sú toho názoru, že Mária Lujza sa mala vydať za svojho bratranca Ľudovíta Bourbonského, francúzskeho dauphina, no listy Máriinej nevlastnej matky, ktoré sa zachovali do súčasnosti, to popierajú.
V tom období sa politické a spoločenské okolnosti v Európe neustále menili a taktiež sa viedlo niekoľko vojen. Máriin otec a strýko dohodli jej manželstvo, ktoré bolo iba politické – malo napomôcť k zlepšeniu vzájomných vzťahov medzi Francúzskom a Španielskom. Medzi týmito kráľovstvami panovalo napätie, ktoré vyplývalo aj z toho, že Máriin strýko bojoval v španielskom Holandsku. Svadba sa uskutočnila v zastúpení v zámku Fontainebleau dňa 30. augusta 1679. Ženícha zastupoval Máriin vzdialenejší bratranec, Ľudovít Armand I., princ z Conti. Svadobné a iné oslavy na počesť novej kráľovnej sa konali až do polovice septembra. 
Život v Španielsku.
19. novembra 1679 sa v Quintanapalle neďaleko Burgos v Španielsku uskutočnila oficiálna svadba Márie Lujzy Orleánskej a španielskeho kráľa Karola II.
Mária Lujza si ťažko zvykala na nové prostredie, najmä na veľmi prísnu španielsku etiketa, ktorá napríklad zakazovala dotýkať sa kráľovnej. Po niekoľkých neúspešných tehotenstvách, ktoré skončili potratom, začala Mária Lujza trpieť depresiami. Práve to, že sa jej nepodarilo priviesť na svet dediča trónu bolo príčinou prečo nebola na španielskom dvore obľúbená.
Väčšinu svojho času Mária Lujza trávila v kráľovskom zámku Alcazar v Madride, v zámku Buen Retiro a v kráľovskej rezidencii v Aranjueze južne od Madridu a bol pravdepodobne jej najobľúbenejším sídlom.
Posledné roky života a smrť.
Ani po desiatich rokoch manželstva sa Márie Lujze a Karolovi II. nenarodil žiadny potomok. To bolo aj príčinou jej pokračujúcich depresií, následkom ktorých začala trpieť nadváhou. 11. februára 1689 pocítila počas jazdy na koni prudkú bolesť v oblasti brucha. Ešte v tú noc vo veku 26 rokov zomrela. Podľa niektorých historických záznamov boli jej posledné slová, ktoré venovala manželovi, nasledujúce:
Situácia po jej smrti.
Smrť Márie Lujzy hlboko zasiahla jej manžela. Niektoré dobové záznamy uvádzajú, že Mária Lujza zomrela na otravu, pričom otráviť ju mala Olympia Mancini, soissonská grófka, na príkaz kráľovnej matky Márie Anny Habsburskej, jej svokry, pretože nebola schopná porodiť následníka trónu. Táto teória je však málo pravdepodobná, pretože obe ženy mali mať spolu veľmi dobrý vzťah a Máriu Annu smrť nevesty tiež zarmútila. Na základe historických výskumov bol pravdepodobnou príčinou smrti mladej kráľovnej zápal slepého čreva.
Krátko po smrti Márie Lujzy začal španielsky minister hľadať pre kráľa novú manželku. Najpravdepodobnejšími kandidátkami boli talianska princezná Anna Mária Medicejská a nemecká princezná Mária Anna Falcká, ktorá sa neskôr aj jeho manželkou stala.
Predkovia.
"Poznámka: Všimnite si, že Mária Lujza mala niekoľkých predkov rovnakých – štyria pra-prastarí rodičia (Antoine Navarrský a Johana III. Navarrská; Francesco I. Medicejský a Johana Rakúska) boli jej pra-prastarýmí rodičmi aj z matkinej, aj z otcovej strany."