Tajba

Tajba je národná prírodná rezervácia, mŕtve rameno Bodrogu v katastrálnom území obce Streda nad Bodrogom v okrese Trebišov vo výmere . Predstavuje ukážku dnes už vzácnych pozostatkov močiarnych spoločenstiev na území Medzibodrožia. Vyskytuje sa tu pravidelne rozmnožujúca, kriticky ohrozená (vedená v Červenej knihe) korytnačka močiarna a vodné vtáctvo.
Ochrana prírody.
Výskyt korytnačiek bahenných na východnom Slovensku je viazaný na NPR Tajba. Zostupný trend populácie na Slovensku si vynútil uvažovať o ich územnej ochrane. Vtedajšiu ŠPR Tajba navrhol Dr. Štollmann. Dňa 25. 5. 1966 bola schválená SNR. Tým sa právne zabezpečila územná ochrana korytnačky bahennej na jedinej reprezentatívnej lokalite Východoslovenskej nížiny s rozlohou .
Ochrana ŠPR Tajba nebola bez problémov. Tesne pred jej vyhlásením ŠM v Strede nad Bodrogom začal v časti pripravovanej rezervácie ťažiť dno mŕtveho ramena a začali ho vápniť. Zber trstiny obyvateľmi patril tiež k pravidelným zásahom do rezervácie. V roku 1970 sa na Tajbe začala výstavba odchovne pre polodivoký chov kačíc, a iba dodatočne sa o nej konzultovalo so ŠOP. V roku 1971 v tesnej blízkosti ŠPR Tajba ŠL v Košiciach zriadili svoju bažantnicu a súčasne vykládli po obvode rezervácie vajcia otrávené síranom thálnym proti strakám, vranám a čajkám. Po následných rokovaniach so ŠOP bola bažantnica zrušená.
Najzávažnejší zásah do ŠPR nastal haváriou vykurovacích olejov v PNZP v Strede nad Bodrogom, ktoré odtiekli odpadovým kanálom priamo do južnej časti ŠPR. ŠOP v Prešove musela prevziať všetku iniciatívu na doriešenie prípadu a za aktívnej pomoci Štátnej vodohospodárskej inšpekcie v Košiciach nakoniec PNZP musel uhradiť škody za nedodržanie vodohospodárskych predpisov. Po všetkých týchto pohromách, ktoré rezerváciu postihli boli vyhliadky korytnačiek bahenných vcelku uspokojivé.
RNDr. Jozef Voskár pri pozorovaniach v roku 1986 zaznamenal výskyt korytnačiek len v tých častiach rezervácie, ktoré boli mimo priameho dosahu splaškov z PNZP a mimo dosahu olejovej havárie. O svojich pozorovaniach napísal: „Na jednom z úsekov rezervácie v dĺžke asi sme pozorovali celkove 5 dospelých (20) asi od seba vzdialených jedincov a niekoľko korytnačiek menších veľkostných kategórií. Populácia je dynamická, má zastúpené všetky vekové kategórie."
Potom ale nastala pre ŠPR ďalšia katastrofa. Bolo upravované koryto rieky Bodrog a hladina vody na Tajbe začala klesať. Najväčší pokles, ktorý trvá dodnes je v časti, kde sa presťahovala celá populácia korytnačiek, a ktorá je mimo dosahu olejovej havárie. Týmto sa korytnačkám znemožnilo dostať sa na miesto, kde kládli vajcia. A keď sa tam tie najstatočnejšie samičky dostanú, vyliahnuté mláďatá sa nemajú šancu dostať k vode, ktorá je momentálne vzdialená od miesta, kde sa narodili asi . Na tomto úseku by určite neušli pohľadom predátorov.
Program záchrany korytnačky močiarnej na Slovensku.
Korytnačka močiarna je druhom európskeho významu, jej spoločenská hodnota je 3 000 eur.  Podľa správ, ktoré SR predkladá Európskej komisii v 6-ročných intervaloch, bola za obdobie 2013 – 2018 početnosť druhu na Slovensku 300 – 500 jedincov s klesajúcim trendom. Štátna ochrana prírody SR vypracovala "Program záchrany korytnačky močiarnej za obdobie rokov 2017 – 2021", ktorý bol po schválení Ministerstvom životného prostredia SR realizovaný.
"Vyhodnotenie plnenia Programu záchrany korytnačky močiarnej (Emys orbicularis Linnaeus, 1758) za obdobie rokov 2017 – 2021".
Podľa dokumentu vyhodnotenia sa v rámci programu uskutočnilo:
Plánované aktivity na záchranu korytnačky močiarnej v NPR Tajba.
Ďalšie opatrenia pre záchranu korytnačky močiarnej budú realizované v rámci projektu LIFE IP – NATURA 2000 SVK - LIFE19 IPE/SK/000003 (Úloha sústavy NATURA 2000 a manažment vybraných prioritných biotopov v integrovanej ochrane krajiny v Slovenskej republike)  www.lifepriroda.sk.
Opatrenia v rámci projektu LIFE IP (podľa dokumentu "Vyhodnotenie plnenia Programu záchrany korytnačky močiarnej")
Iné projekty.
Pre korytnačku močiarnu sú realizované opatrenia aj v rámci projektu LIFE SUB-PANNONIC „Obnova biotopov a druhov subpanónskych travinnobylinných porastov“