Periodické hodnotenie výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti

Periodické hodnotenie výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti (skrátene "periodické hodnotenie"), alebo aj Verification of Excellence in Research (skrátene VER), je peer-review hodnotením tvorivej činnosti slovenských vedeckých a výskumných inštitúcií (verejných vysokých škôl a verejných výskumných inštitúcií).
Prvé periodické hodnotenie bolo realizované v roku 2022 (skrátene VER 2022) za obdobie 20142019. Výsledky ďalšieho pripravovaného periodického hodnotenia výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti, za obdobie hodnotenia 20202024, budú zverejnené v roku 2026 (skrátene VER 2026).
Periodické hodnotenie je legislatívne ukotvené v § 26aa zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov. Administratívne periodické hodnotenie zastrešuje Ministerstva školstva, výskumu, vývoja a mládeže Slovenskej republiky, prostredníctvom jeho Oddelenia hodnotenia tvorivých činností.
Oblasť hodnotenia.
Verejné vysoké školy a verejné výskumné inštitúcie podávajú v periodickom hodnotení žiadosti o hodnotenie v jednej z 28 oblastí výskumu, ktoré spadajú pod 7 skupín oblastí výskumu.
Hodnotiteľské komisie.
Úroveň slovenskej vedy je posudzovaná medzinárodnou vedeckou komunitou. Periodické hodnotenie prebieha v spolupráci so zahraničnými hodnotiteľmi, ktorými sú odborníci a odborníčky z univerzít alebo iných vedeckých, výskumných či umeleckých inštitúcií.
Pre každú z oblastí výskumu sú Radou pre periodické hodnotenie výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti navrhnuté medzinárodné hodnotiteľské komisie (tzv. komisie pre oblasť výskumu alebo projektové komisie), ktoré hodnotia žiadosti o hodnotenie v danej vednej oblasti. Zároveň sú Radou pre periodické hodnotenie navrhnutí aj členovia a členky komisií pre každú zo skupín oblastí výskumu (tzv. komisie pre skupinu oblastí výskumu alebo odborové komisie).
Odborové komisie dohliadajú na činnosť projektových komisií, na samotný proces hodnotenia, a na konzistentné uplatňovanie kvalitatívnych kritérií pri hodnotení žiadostí. Predstavitelia MŠVVaM SR dohliadajú na plnenie formálnych kritérií hodnotenia.
Výsledky hodnotenia.
Výsledkom periodického hodnotenia sú takzvané profily kvality pracovísk. Celkový profil kvality informuje o úrovni tvorivej činnosti v rámci každej žiadosti podanej do periodického hodnotenia. Profil kvality je hodnotením výskumnej úrovne pracoviska ako celku, pričom pre každú žiadosť obsahuje percentuálne vyjadrenie v rámci každej z piatich úrovní kvality.
Piatimi úrovňami celkového profilu kvality sú:
Význam hodnotenia.
Periodické hodnotenie slúži na účely financovania a rozpisu dotácií verejným vysokým školám a verejným výskumným inštitúciám. Zároveň umožňuje identifikovať činnosť výskumných a tvorivých tímov a výsledky hodnotenia môžu byť informatívne napríklad aj pre budúcich študentov či zamestnancov pri výbere vysokej školy alebo výskumného pracoviska.
Výsledky periodického hodnotenia budú premietnuté do financovania vedy a výskumu na Slovensku, počnúc rokom 2024.
Periodické hodnotenie VER 2022 bolo prvým v histórií samostatného Slovenska, ktoré bolo založené na posudzovaní reálnej kvality tvorivých výstupov, bez prihliadania na kvantitatívne merateľné parametre vedy a výskumu.
Inšpirácia.
Inšpiráciou pre Periodické hodnotenie výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti boli overené zahraničné systémy hodnotenia vedy, najmä britský Research Excellence Framework (skrátene REF).
Verification of Excellence in Research 2022.
Predmetom hodnotenia v periodickom hodnotení VER 2022 boli pracoviská slovenských verejných vysokých škôl a verejných výskumných inštitúcií, resp. nimi vyprodukované tvorivé výstupy za obdobie 20142019.
Priebeh hodnotenia.
Na začiatku procesu hodnotenia podala každá verejná vysoká škola a verejná výskumná inštitúcia, prípadne ich súčasti, žiadosti o hodnotenie v jednej alebo viacerých z 28 oblastí výskumu. Každá žiadosť obsahovala maximálne 25 výstupov (vedeckých článkov, monografií, konferenčných príspevkov, umeleckých výstupov, atď.) v konkrétnej oblasti výskumu. Za každého vedca a vedkyňu bolo predložených maximálne 5 výstupov. Finálny výber výstupov pre každú žiadosť o periodické hodnotenie bol nastavený na základe snahy o dodržanie princípov reprezentatívnosti a rovnomernosti.
Vďaka Plánu obnovy a odolnosti Slovenskej republiky boli v priebehu roku 2022 vytvorené hodnotiteľské komisie, zložené primárne zo zahraničných expertov a expertiek z 19 krajín a 66 univerzít (napr. University of Cambridge, Princeton University, McGill University, University of Melbourne, Technische Universität München, ETH Zürich, Université Paris-Saclay, Sapienza Università di Roma, atď.), aby hodnotili úroveň slovenskej vedy z pohľadu medzinárodnej vedeckej komunity.
Každá z projektových hodnotiteľských komisií v období septembra až decembra 2022 nielen sama posudzovala kvalitu výstupov, ale aj sama vyprodukovala metodológiu a špecifické kritéria hodnotenia kvality výskumu, v ktorých zohľadnila špecifiká vedecko-výskumného bádania v konkrétnej oblasti výskumu.
Výsledky hodnotenia VER 2022.
Výsledky periodického hodnotenia VER 2022 boli zverejnené v decembri 2022.
Periodické hodnotenie VER 2022 v médiách.
Výsledky periodického hodnotenia boli za účasti vtedajšieho ministra školstva Jána Horeckého prezentované na konferencii VER2022, na ktorej sa viedla diskusia so zástupcami žiadateľov (inštitúcií), keďže zverejnené výsledky profilov kvality budú zohľadnené v rozpise dotácie verejných vysokých škôl počnúc rokom 2024.
Periodické hodnotenie bolo prevažne pozitívne vnímané zo strany hodnotených inštitúcií (verejných vysokých škôl, resp. verejných výskumných inštitúcií). Zástupcovia Univerzity Komenského v Bratislave informovali o tom, že táto vysoká škola produkuje kvalitný výskum v spoločenských a prírodných vedách, pričom prorektor Univerzity Komenského v Bratislave Jozef Masarik uviedol, že aj napriek viacerým výhradám ide v prípade periodického hodnotenia o jedno z najobjektívnejších hodnotení, aké sa na Slovensku doposiaľ uskutočnili. O konkurencieschopnosti Slovenskej technickej univerzity v Bratislave v rámci vedeckého výkonu informoval aj jej prorektor Ján Híveš, ktorý rovnako ocenil, že hodnotenie prebehlo nezávisle v réžií medzinárodných hodnotiteľských panelov.
Jozef Masarik (prorektor Univerzity Komenského v Bratislave) vnímal výsledky periodického hodnotenia pozitívne, najmä v kontexte miery financovania vedy na Slovensku. Hodnotenie podľa neho ukázalo, že svetovú kvalitu dosahujú 4 percentá vedeckých inštitúcií, významnú medzinárodnú kvalitu 18 percent, medzinárodnú kvalitu 33 percent a národnú kvalitu 29 percent inštitúcií. Napriek celkovo nízkej úrovni financovania zo štátnych zdrojov Masarika prekvapilo, že disponujeme dostatočným počtom výstupov svetovej kvality. Podľa Masarika je percentuálne zastúpenie výstupov svetovej a významnej medzinárodnej kvality v porovnaní so zahraničím (Spojeným kráľovstvom, Spojenými štátmi americkými, či Nemeckom) nižším, avšak ak by sa toto zastúpenie prerátavalo s ohľadom na výšku financovania vedy, tak by bol slovenský vedecký ekosystém schopný konkurovať aj zahraničiu.
Problémom rozvoja slovenskej vedy a výskumu je podľa Jozefa Masarika miera zdrojov, ktoré štát vkladá do ich financovania, ako aj nestabilita tohto financovania. Problémom je podľa neho aj zastaralá vedecká infraštruktúra, ako aj kvalita ľudského potenciálu v niektorých výskumných odboroch. Rozvoju tak bráni aj fakt, že je ťažké prilákať množstvo slovenských odborníkov, ktorí študovali v zahraničí, naspäť do slovenského výskumného ekosystému. Za limit pre rozvoj vedy môže byť podľa Masarika považovaný aj fakt, že najmä po finančnej stránke nie sú perspektívy mladých absolventov v niektorých oblastiach vedy (napr. lekárstvo, či informatika) dostatočne lákavými v porovnaní s perspektívami v rámci praxe. Problematickým pre rozvoj vedy na Slovensku môže byť podľa Masarika aj presvedčenie politických predstaviteľov o tom, že slovenské vysoké školy a slovenská veda nie je dostatočne kvalitnou. Práve periodické hodnotenie v podaní nezávislých, zahraničných odborníkov je dôkazom toho, že tomu tak nie je, a že v prostredí slovenských vedeckých inštitúcií sa produkuje kvalitná veda, na čo poukazuje napríklad aj projekt s názvom Svetové slovenské univerzity. Pomerne vysoké percento svetovej alebo medzinárodnej úrovne svojich výstupov dosiahli inštitúcie ako napríklad Divadelná fakulta Vysokej školy múzických umení či Strojnícka fakulta Slovenskej technickej univerzity.
Ponaučením z periodického hodnotenia podľa Jozefa Masarika je fakt, že hoci slovenský výskumný ekosystém disponuje svetovými výsledkami, častokrát tieto výsledky nemajú dosah na svetovú vedeckú komunitu kvôli spôsobu publikovania slovenských vedcov – a to najmä vplyvom publikovania v domácich vedeckých časopisoch. V tomto ohľade môže byť limitom aj nepripravenosť (nevybavenosť) slovenských grantových schém pri poskytovaní podpory pre vedcov pri publikovaní v rámci Open Access.
V periodickom hodnotení podľa Jozefa Masarika uspeli jednotlivci a tímy, ktoré disponujú spoluprácou so zahraničnými partnermi, prípadne ktorí disponujú zahraničnými grantami, ktoré im umožňujú vylepšiť finančnú situáciu na ich domácich pracoviskách. Rovnako v hodnotení podľa Masarika uspeli tímy venujúce sa lokálnym štúdiám, ktoré tak majú svetový význam pre poznanie v niektorých oblastiach výskumu (napr. v oblasti výskumu histórie a archeológie).
Verification of Excellence in Research 2026.
V rámci hodnotenia VER 2022 sa posudzovala výhradne kvalita vedeckých a umeleckých výstupov. V pripravovanom hodnotení VER 2026 však bude súčasťou periodického hodnotenia aj hodnotenie spoločenského dopadu výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti, a tiež hodnotenie prostredia výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti.
Žiadosti o hodnotenie tak budú obsahovať 3 okruhy hodnotenia:
Výsledkom hodnotenia budú tri čiastkové profily kvality a jeden celkový profil kvality, ktorý bude určený ako váhovaná hodnota s váhami (výstupy - spoločenský dopad - tvorivé prostredie):
V súvislosti s plánovaným hodnotením spoločenského dopadu tvorivej činnosti v hodnotení VER 2026 pripravilo MŠVVaM SR pre žiadateľov pomôcky pre aplikačnú prax a výber prípadových štúdií, ktoré ilustrujú spôsob deklarovania spoločenského dopadu tvorivej činnosti a tvorivého prostredia, pričom tieto prípadové štúdie pochádzajú z britského hodnotenia REF (Research Excellence Framework).
Výsledky VER 2026 za obdobie hodnotenia 20202024 budú zverejnené v polovici roku 2026.
Best Practices Exchange between VER and REF Science Evaluation Systems.
Dňa 7. októbra 2024 sa na pôde Centra vedecko-technických informácií SR uskutočnil workshop s názvom Best Practices Exchange between VER and REF Science Evaluation Systems, ktorý organizovalo Oddelenie hodnotenia tvorivých činností zo Sekcie rozvoja a stratégií vysokých škôl Ministerstva školstva, výskumu, vývoja a mládeže Slovenskej republiky (MŠVVaM SR). 
Cieľom workshopu bolo prehlbovanie spolupráce a výmena skúseností dobrej praxe týkajúcej sa systémov hodnotenia vedeckej a umeleckej tvorivej činnosti, v kontexte pripravovaného kola Periodického hodnotenia výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti VER 2026. Hlavnou témou workshopu bola diskusia o dvoch nových okruhoch hodnotenia – spoločenského dopadu a tvorivého prostredia, ktoré budú v rámci VER 2026 hodnotené po prvýkrát.  
Na workshope sa, okrem účastníkov z prostredia verejných vysokých škôl a verejných výskumných inštitúcií, ako aj predstaviteľov Odboru stratégií vysokých škôl MŠVVaM SR, zúčastnili aj Dr Catriona Firth a profesor Miles Padgett z Veľkej Británie. Dr Firth je zástupkyňou riaditeľa pre výskumné prostredie v organizácii Research England, ktorá zastrešuje prípravu britského systému hodnotenia vedy s názvom Research Excellence Framework (REF). Profesor Padgett, pôsobiaci na Univerzite v Glasgowe, sa zúčastnil hodnotenia vedy vo Veľkej Británii ako predseda odborovej komisie v hodnotení REF 2021 a ako člen odborovej komisie v hodnotení REF 2014. Ich skúsenosti s hodnotením okruhov spoločenského dopadu a výskumného prostredia inštitúcií vo Veľkej Británii prispeli k veľmi produktívnej diskusii a lepšiemu porozumeniu významu týchto okruhov hodnotenia pre vedu a výskum, umeleckú či inú tvorivú činnosť.