Chronológia udalostí ruskej invázie na Ukrajinu, máj a jún 2023

Tento článok je podstránkou svojho nadradeného článku Chronológia udalostí ruskej invázie na Ukrajinu. V štruktúrovanej forme podrobne pojednáva o udalostiach ruskej invázie na Ukrajinu ako súčasti širšieho rusko-ukrajinského konfliktu za obdobie máj a jún 2023.
Článok zahŕňa najmä prehľad uskutočnených vojenských operácií a bojových postupov ale aj súvisiace politické a diplomatické pozadie, partizánske akcie, ekonomické a obchodné aspekty, prehľad pomoci od spojencov, humanitárne a kultúrne dopady a iné súvisiace udalosti.
Máj 2023.
Týždeň od 1. do 7. mája 2023.
Útok dronmi na Kremeľ.
V noci na stredu došlo k útoku dvomi dronmi na moskovský Kremeľ. Oba boli armádou vyradené z prevádzky, kamery zachytili iba záblesk nad kupolami komplexu. Vladimír Putin v Kremli v čase útoku nebol, nachádzal sa vo svojej rezidencii Novo-Ogarjovo pri Moskve. Kyjev sa od incidentu dištancoval s odôvodnením, že takýto útok by neriešil žiadny vojenský problém.
Ruská prezidentská administratíva útok považovala za teroristickú akciu a za pokus o atentát na prezidenta, za čo si vyhradila právo na odvetné kroky. Zároveň vyhlásili, že za útokom stoja USA, ktoré diktujú Ukrajine ciele útokov.
Jednou verziou udalosti bol útok partizánskou aktivitou miestnych odbojových skupín. Ukrajine sa podarilo vytvoriť v Rusku sieť agentov a sympatizantov, ktorí pre ňu vykonávali rôzne sabotáže. Na tieto účely ich Ukrajina zásobovala potrebným vybavením, vrátane dronov.
Inou možnosťou, ktorú analytici pripustili, mohla byť účelovo zinscenovaná a zvnútra riadená akcia Ruska v snahe preniesť vojnu domov a motivovať tak ruské domáce publikum k podpore vojenských aktivít na Ukrajine. Vzhľadom na posilnenú ochranu Moskvy bolo totiž krajne nepravdepodobné, že by dva drony mohli preniknúť niekoľkými vrstvami protivzdušnej obrany a vybuchnúť alebo byť zostrelené priamo nad srdcom Kremľa tak, že to bolo pôsobivo zachytené kamerou. Túto verziu udalostí podporoval aj fakt, že všetko sa stalo len pár dní pred ruskými oslavami konca druhej svetovej vojny 9. mája.
Posledná z teórií predpokladala priamu účasť zvláštnych ukrajinských vojenských alebo spravodajských jednotiek, pričom vrcholní predstavitelia Ukrajiny nemuseli byť o pripravovanej akcii informovaní. Sami autori tejto hypotézy však pripúšťali, že sa neopierali o dostatočné množstvo dát.
Týždeň od 8. do 14. mája 2023.
Ruské oslavy konca Druhej svetovej vojny.
V utorok Moskva tradičnou vojenskou prehliadkou oslávila jeden z najdôležitejších ruských sviatkov – Deň víťazstva nad fašizmom. V porovnaní s minulými rokmi však ukázali menej vojenského vybavenia. V rozpore so zvyklosťami vystavovať najmodernejšiu techniku bol predvedený len jeden historický tank T-34 z čias druhej svetovej vojny. Tank nasledovalo ďalších 51 vojenských vozidiel, predošlý rok ich však v sprievode defilovalo 131. Na sprievode sa zúčastnilo len osemtisíc vojakov z radov pomocných jednotiek a kadetov a už druhý rok za sebou sa nekonal prelet stíhačiek. Viaceré ruské mestá vojenské prehliadky obmedzili alebo celkom zrušili a nahradili ich kultúrnymi podujatiami.
Podujatie prebehlo za sprísnených bezpečnostných podmienok motivovaných minulotýždňovým útokom dronom na Kremeľ. Napriek snahe získať na podujatie zahraničných delegátov sa na oslavách zúčastnilo len sedem lídrov z bývalých sovietskych republík. Svoju účasť pritom potvrdili na poslednú chvíľu deň pred akciou.
Vladimír Putin vo svojom prejave tradične obvinil Západný blok zo snahy zničiť Rusko, Ukrajincov označil za rukojemníkov svojich západných pánov a vlastným vojakom odkázal, že aj od nich závisí budúcnosť Ruska.
Naproti tomu Ukrajina si 9. mája v rámci odklonu od sovietskej minulosti pripomenula deň Európy tak, ako iné západné krajiny. Do parlamentu bol tiež predložený zákon určujúci, že koniec Druhej svetovej vojny bude na Ukrajine oslavovaný 8. mája.
Týždeň od 15. do 21. mája 2023.
V piatok od začiatku ruskej invázie na Ukrajinu uplynulo 450 dní.
Týždeň od 22. do 28. mája 2023 - Začiatok ukrajinskej protiofenzívy.
Poradca ukrajinského prezidenta Volodymyra Zelenského Mychajlo Podoľak v rozhovore s novinármi oficiálne vyhlásil, že ukrajinská protiofenzíva sa začala. Poukázal na desiatky menších akcií zameraných na ničenie logistiky nepriateľa.
Partizánsky útok na Rusko.
V pondelok dopoludnia prekročili dva tanky a najmenej deväť obrnených vozidiel ukrajinsko-ruskú hranicu do Grajvoronského okresu v Belgorodskej oblasti. V priebehu pár hodín došlo v oblasti k niekoľkým prestrelkám a ozbrojená skupina oznámila, že získala kontrolu nad niekoľkými ruskými obcami. Využitá bola delostrelecká a mínometná paľba aj drony. Ozbrojenci prenikli až do mesta Grajvoron, zaznamenaný bol tiež pád ruskej helikoptéry Mil Mi-8 v blízkosti mesta Prochorovka. Po akcii sa partizáni stiahli späť na ukrajinské územie. Rusko v tejto súvislosti vyhlásilo v Belgorodskej oblasti protiteroristický režim a z okolia hranice evakuovalo civilistov.
K útoku na ruské územie sa prihlásili Ruský dobrovoľnícky zbor a Légia Sloboda Rusku, samozvané skupiny pôsobiace najmä na ukrajinskom území. Ich členmi boli výhradne Rusi, ktorí pohŕdali režimom Vladimíra Putina a snažili sa o jeho zvrhnutie. Oficiálni ukrajinskí predstavitelia odmietli akúkoľvek spojitosť s týmito skupinami. Ruské politické špičky obvinili ukrajincov zo snahy odvrátiť pozornosť od straty Bachmutu.
K úspešnému prekonaniu hraničnej obrany prispel aj fakt, že zatiaľ čo väčšina ruskej armády bola sústredená v okolí Donbasu, stovky kilometrov ukrajinsko-ruských hraníc boli chránené len málo početnými a slabo vycvičenými čatami pohraničnej stráže.
Prinajmenšom jedna zo samozvaných skupín avizovala ďalšie akcie. Zároveň pripustila, že Ukrajina ich aktivity podporovala informáciami, palivom, jedlom a starostlivosťou o zranených. Velenie ruskej armády tak muselo riešiť otázku, či posilní ochranu vlastnej hranice alebo ponechá dostupné vojská na aktívnom fronte.
O nový malý výboj s hŕstkou mužov sa jedna zo skupín pokúsila aj vo štvrtok v lokalite Novej Tavolžanky. Ruskými silami však boli rýchlo lokalizovaní a vytlačení za hranice.
Jún 2023.
Týždeň od 5. do 11. júna 2023.
Kolaps Kachovskej priehrady.
V utorok 6.6. o 2:54 ráno došlo ku kolapsu Kachovskej priehrady. Priehradný múr pretrhla detonácia výbušnín v jeho vnútri, v jednom z technologických priestorov vodnej elektrárne. Potvrdil to otras zaznamenaný citlivými seizmografmi ako aj družica s infračerveným senzorom, ktorá zachytila zvýšenú teplotu typicky sprevádzajúcu výbuch.
Zo zodpovednosti sa navzájom obviňovali obe bojujúce strany, priehradu s elektrárňou však mali už mesiace pod svojou kontrolou ruskí okupanti. Ukrajinská bezpečnostná služba navyše zachytila a zverejnila telefonický hovor medzi príslušníkmi ruskej armády, v ktorom sa hovorí, že za udalosťou stojí ruská sabotážna skupina, ktorej cieľom bolo poškodením priehrady vystrašiť Ukrajincov. Akcia však neprebehla podľa plánu, výsledné poškodenie bolo väčšie ako plánovali.
Udalosť bola označená za najväčší teroristický útok od začiatku tejto vojny. Po pretrhnutí priehrady sa voda vylievala smerom k Chersonskej oblasti a ohrozovala 16-tisíc ľudí žijúcich v záplavovej zóne. Zatopila asi 600 km štvorcových, z toho 68 % na nižšom ľavom, Rusmi okupovanom brehu rieky Dneper. Okrem desiatok obcí voda zaliala ulice Novej Kachovky a časť Chersonu. Maximálna úroveň vzostupu hladiny rieky dosiahla zhruba 12,5 metra nad normál. Priehrada zadržiavala osemnásť kubických kilometrov vody, po pretrhnutí jej hladina klesala rýchlosťou asi 15 až 20 cm za hodinu. Vzhľadom na značný objem nádrže začala povodeň kulminovať až po troch dňoch, keď v noci zo štvrtka na piatok klesla hladina asi o 20 cm. Na pravom brehu Dnepra, ktorý bol pod ukrajinskou kontrolou, bolo evidovaných 16 obetí a 31 nezvestných. Okupačné úrady na ľavom brehu hlásili ďalších 41 obetí.
Povodňová vlna zastihla aj ruské vojenské jednotky na nižšom ľavom brehu rieky. Mnoho vojakov zmietla záplavová vlna, iní utiekli.
Evakuované boli tisíce obyvateľov. Ukrajinské úrady sa pokúšali člnmi evakuovať aj civilistov z ľavého, Rusmi okupovaného behu rieky, záchranári tu však narazili na ruskú paľbu. Delostrelectvom útočili Rusi na Chersonskú oblasť aj počas evakuácie, svoju paľbu smerovali aj priamo na evakuačné centrá.
V dôsledku kolapsu hrádze stratili prístup k pitnej vode státisíce ľudí. Na pravom brehu rieky Dneper bolo zaplavených približne 10-tisíc hektárov poľnohospodárskej pôdy, na nižšom ľavom brehu, ktorý bol pod ruskou okupáciou, bola situácia ešte horšia. Katastrofa okrem toho prerušila dodávky vody do 31 sietí zavlažovacích kanálov zúrodňujúcich 584-tisíc hektárov poľnohospodárskej pôdy. Problémy vznikli tiež obyvateľom okupovaného Krymu, keďže priehrada bola hlavnou zásobárňou vody pre celý polostrov. Negatívne dôsledky pocítilo aj rybárstvo. Vo štvrtok do Chersonskej oblasti postihnutej záplavami prišiel ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj.
Ukrajinské aj ruské úrady varovali pred mínami, ktoré z mínových polí na Rusmi kontrolovanom ľavom brehu Dnepra spláchla povodňová vlna, pričom sa nedalo určiť, kde sa vynoria.
Pokles hladiny vody v Kachovskej priehrade zvýšil riziko pre Záporožskú jadrovú elektráreň, ktorá využívala vodu z priehrady na chladenie reaktorov a úložiska vyhoreného paliva. Priame ohrozenie funkcie chladenia nenastalo, nakoľko elektráreň chladiacu vodu čerpala z oddeleného rezervoára. Jeho dopĺňanie by však v prípade potreby bolo nutné riešiť náhradným spôsobom. V tejto súvislosti uviedli posledný v pohotovosti udržiavaný reaktor do stavu studenej odstávky so zastavenou štiepnou reakciou.
Útok na priehradu medzi inými odsúdili predstavitelia EÚ, generálny tajomník OSN António Guterres ako aj generálny tajomník NATO Jens Stoltenberg. EÚ ponúkla okamžitú pomoc v oblasti civilnej ochrany, vodných filtrov, čerpadiel či generátorov, OSN sa s partnermi poponáhľala s pomocou smerujúcou k zabezpečeniu pitnej vody, tabliet na jej čistenie a inej kritickej pomoci. Turecký prezident Recep Tayyip Erdoğan navrhol vytvoriť medzinárodnú komisiu so zástupcami oboch bojujúcich strán, OSN a medzinárodného spoločenstva, ktorá by okolnosti zničenia Kachovskej priehrady podrobne vyšetrila.
Týždeň od 19. do 25. júna 2023.
Rebélia wagnerovcov.
V sobotu sa majiteľ a šéf žoldnierskej Wagnerovej skupiny Jevgenij Prigožin so svojimi jednotkami pokúsil zvrhnúť ruské vojenské velenie. Asi 25-tisíc jeho žoldnierov sa s pomocou bojovej techniky zmocnilo mesta Rostov nad Donom s jeho veliteľstvom ruskej armády a ostatnými vojenskými objektmi a vydalo sa smerom k Moskve. Urobil tak po tom, ako v piatok obvinil vedenie ruskej armády z nariadenia raketových útokov na tábory jeho bojovníkov, čo ruské ministerstvo obrany poprelo. Počas tejto rebélie požadoval stretnutie s ministrom obrany Sergejom Šojguom a náčelníkom generálneho štábu ruských ozbrojených síl Valerijom Gerasimovom.
Hlavnou motiváciou pre ozbrojenú akciu voči ruskému armádnemu veleniu bola dlhotrvajúca antipatia, ktorú Jevgenij Prigožin voči predstaviteľom ruskej armády prechovával. Ruské vojenské velenie kritizoval na sociálnych sieťach aj v tomto týždni, keď uviedol, že Ukrajinci vo svojej protiofenzíve zaznamenávajú značné územné zisky a ich ďalší postup by mohol zvrátiť dovtedajšie úspechy ruských síl, ktoré sú nútené ustupovať. Okrem iných úspechov spomenul ukrajinský postup v smere na mesto Tokmak, kľúčový cieľ v postupe smerom k Azovskému moru. Otvorene hovoril aj o nedostatku zbraní, munície a personálu v ruskej armáde. Zároveň obvinil ruského ministra obrany Sergeja Šojgua a náčelníka ruského generálneho štábu Valerija Gerasimova zo zavádzania, zatajovania skutočných strát a iných klamstiev podávaných ruskému prezidentovi Vladimirovi Putinovi. Poprel tiež propagandou budovaný mýtus, že Ukrajina od roku 2014 ostreľovala okupované časti Donbasu. Spochybnil aj samotné dôvody, pre ktoré Rusko vpadlo na Ukrajinu.
Ruské úrady v reakcii na udalosti vyhlásili v Moskve a Moskovskej oblasti režim protiteroristickej operácie.
Vladimir Putin situáciu označil za pokus rozvrátiť Rusko zvnútra a vyhlásil, že zradcovia budú potrestaní. O pár hodín neskôr však bolo stíhanie šéfa wagnerovcov zrušené pod podmienkou, že odíde do Bieloruska.
Počas vzbury Vladimí Putin a Jevgenij Prigožin spolu nekomunikovali priamo. Jednanie sprostredkoval bieloruský prezident Alexandr Lukašenko. Ten vyjednávaním dosiahol, že Jevgenij Prigožin ešte v sobotu večer svoje rozhodnutie prehodnotil, ťaženie 5000 svojich mužov asi dvesto kilometrov pred Moskvou zastavil a nariadil im vrátiť sa do poľných táborov na Ukrajine, čo zdôvodnil snahou vyhnúť sa „prelievaniu krvi ruských vojakov“. Prigožin ďalej zdôraznil, že jeho cieľom nebolo zvrhnúť režim prezidenta Vladimíra Putina, ale jeho výhrady smerovali výhradne k ministrovi obrany Sergejovi Šojguovi a hlavnému veliteľovi ruských vojsk Valerijovi Gerasimovovi. Vyjadril tiež ľútosť nad smrťou členov ruského letectva, ktorí zahynuli pri zostrelení prieskumného lietadla IL-22 a niekoľkých vrtuľníkov ruskej armády v priebehu rebélie.
Bieloruský prezident dohodol nútený odchod šéfa wagnerovcov z Ruska výmenou za zastavenie trestného konania otvoreného voči Prigožinovi. Ten ponuku prijal a namiesto konfrontácie s Kremľom zvolil dobrovoľný exil v Bielorusku. Súčasťou dohody bolo tiež odovzdanie ťažkého vojenského vybavenia wagnerovcov jednotkám ruskej armády.
V pondelok po udalostiach Vladimir Putin v krátkom prejave uviedol, že vysoké ambície niektorých jednotlivcov viedli k vlastizrade a že snaha o vzburu bola od začiatku odsúdená na neúspech. Vo svojom prejave ani raz nespomenul meno Jevgenija Prigožina. Radovým bojovníkom Wagnerovej skupiny ponúkol možnosť pripojiť sa k pravidelnej ruskej armáde a pokračovať v bojoch na Ukrajine, v opačnom prípade ich odkázal na nútený odchod do Bieloruska.
incident vývoj vojny na Ukrajine neovplyvnil. Samotná vzbura ako aj uzavretý zvláštny kompromis však zatriasli stabilitou ruského režimu a naznačili, že moc Vladimira Putina bola oveľa menšia ako bolo navonok prezentované. Na celkovú slabosť Ruska poukázal aj ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj a generálny tajomník NATO Jens Stoltenberg.