Friedrich Kolenati

Prof. MUDr. Friedrich Anton Kolenati alebo Bedřich Anton Kolenaty (* 17. apríl 1812, Praha – † 17. júl 1864, Praděd) bol český zoológ, botanik, geológ a lekár, vysokoškolský profesor. Člen Královskej českej společnosti nauk. Od roku 1848 zakladateľ a člen prírodovedeckého spolku LOTOS v Prahe. Niekedy sa udáva, že bol nemeckej národnosti.
Životopis.
Po skončení základnej školy a gymnázia vyštudoval lekársku fakultu v Prahe, kde sa už počas štúdia zaoberal prírodnými vedami, hlavne botanikou a entomológiou. Po skončení lekárskej fakulty sa stal asistentom botaniky na pražskej univerzite. Z tejto odchádza roku 1842 do Ruska, kde pôsobí ako asistent zoológie na Petrohradskej akadémii vied. Z podnetu tejto akadémie podnikol v rokoch 18421845 vedeckú prieskumne – prírodopisnú cestu na Kaukaz. Najskôr robil prieskum dolného toku rieky Donu, neskôr pokračoval do vyšších oblastí Kaukazu. V priebehu roku 1842 vykonal prieskum okolia Azovského mora a zakončil výskum v tomto roku v Taganrogu. V roku 1843 pokračoval v povodí rieky Kury a dosiahol svahy Malého Kaukazu až po Náhorný Karabach. V roku 1845 dosiahol vrchol Veľkého Kaukazu.
Motýle Kaukazu opísal v piatej časti svojej monografii pod názvom: „Meletemata entomologica“ (Entomologické práce – celá práca má 8 zväzkov). Popisuje tu celkove 78 druhov denných motýľov, ktorých zistil na území Kaukazu – z tohto počtu sú 4 nové druhy pre územie Kaukazu. V svojich prácach opísal aj celkom nové taxóny napr.: "Melitaea didyma" var. "interrupta" Kolenati a "Melanargia galathea" var. "turcica" Kolenati. Časť materiálu, ktorý zozbieral Kolenati na Kaukaze je ešte zachovaný v Zoologickom inštitúte Akadémie vied Ruskej federácie. Typový materiál sa však už bohužiaľ nezachoval.
V roku 1845 sa Kolanati vracia do Prahy, kde habilitoval na univerzite ako súkromný docent prírodopisu. Bol značne revolučne ladený, a preto sa v roku 1848 aktívne zapojil do revolučného diania vtedajšej doby, za čo bol i väznený. Po prepustení z väzenia suploval prednášky z mineralógie a zoológie na Pražskom polytechnickom ústave a pôsobil tiež ako profesor prírodopisu na Malostranskom gymnáziu. V roku 1848 založil spoločne s viacerými českými vedcami prírodovedecký spolok LOTOS. Koncom roku 1849 bol menovaný za riadneho profesora prírodopisu a technológie na brnianskej technike. Na tomto pracovisku počas svojho pôsobenia významne rozšíril zbierky prírodnín, hlavne prírodovedecké a mineralogické zbierky.
Po svojom príchode na Moravu sa zaoberal hlavne prírodovedeckým výskumom viacerých oblastí Moravy, ako napr.: Znojemsko, Mikulovsko, okolie Brna, Tišnovsko, Moravský kras, okolie Zábřehu na Moravě a Kunštátu. Významným podielom sa zaslúžil o výskum Jeseníkov, hlavne oblasti Praděda. Celkove môžeme povedať, že svojou prácou významne prispel k poznaniu prírodných pomerov Moravy a Sliezska.
V zoológii sa zaoberal hlavne výskumom netopierov – Chiroptera, v entomológii študoval hlavne rady: Coleoptera – chrobáky, Hymenoptera – blanokrídlovce, Diptera – dvojkrídlovce, Trichoptera – potočníky, Dermaptera – ucholaky a Neuroptera – sieťokrídlovce. Časť prác venoval aj výskumu pavúkov – Araneidea. Na netopiere bol v svojej dobe asi najlepším odborníkom v celej Európe.
Počas svojho plodného života napísal viac ako 50 entomologických prác, z ktorých mnohé publikoval v spisoch Královské České společnosti nauk, Viedenskej akadémie, Viedenského zoologického a botanického spolu a v časopisoch: Stettiner entomologische Zeitung a Wiener entomologische Monatschrift. Časť svojich prác publikoval i v spisoch Petrohradskej a Moskovskej akadémie vied, prípadne Moskovskej prírodovedeckej spoločnosti. Veľmi známou je napr. Kolenatiho práca o výskume Jeseníkov: "„Naturhistorische Durchforschung des Altvatergebirges“", ktorá vyšla roku 1858. Podal tu celkový obraz zoologických pomerov v 
Sliezsku. Práca je však veľmi rozsiahle koncipovaná a nemohla preto zachytiť hlbšie niektoré špeciálne systematické problémy. Neskôr doplnil svoje výskumy oblasti Praděda ďalšími prácami ako: "„Einige neue Insecten vom Altvater“", z roku 1860, alebo "„Entomologische und botanische Notizen vom Altvatergebirge“" z roku 1861.
Zbierka chrobákov od Kolenatiho z prvej polovice 19. storočia sa stala jedným zo základov entomologických materiálov Národného múzea v Prahe.
MUDr. Friedrich Anton Kolenati zomrel 17. júla 1864 počas výskumnej cesty na Praděd, kde tragicky zahynul. Pochovaný je v Malé Morávce v Česku.