Bršlen európsky

Bršlen európsky (staršie: bršlen obyčajný, ľudovo: bršlen; lat. "Euonymus europaeus", syn. "Euonymus vulgaris") je opadavý ker alebo malý strom z rodu bršlen ("Euonymus") z čeľade bršlencovité ("Celastraceae"), dorastajúci do výšky 2 až 6 m, zriedkavo až 8 m.
Európske bršleny sú nenápadné dreviny; sú však významnými sprievodcami ekologicky odlišných spoločenstiev. Rastú v podraste listnatých a zmiešaných hájov, ba aj vo vyslovene teplomilných lesostepných formáciách a rovnako dobre prosperujú vo vlhkých lužných lesoch. Sú to časté dreviny aj v odlesnenej krajine.
Opis.
Bršlen európsky je ker s konármi v mladosti zelenými, oblými, po čase hnedými, štvorhrannými alebo dokonca krídlatými. Protistojné listy majú jednoduchú čepeľ, dlhú až 10 cm, širokú až 3,5 cm podlhovasto kopijovitú. Okraje listov sú vrúbkované a jemne pílkovité a listy majú drsný povrch a zospodu sú modrozelené. Stopky sú 5 až 10 mm dlhé.
Púčiky sú 2 až 4 mm dlhé, vajcovité, ostro špicaté. Súkvetia sú pazušné, zložené z troch až deviatich bledozelených, obyčajne obojpohlavných kvetov, vzácne aj jednopohlavných. Kvety sú štvorpočetné, s priemerom 8 až 12 mm. Kališné lístky okrúhlasté, asi 1 mm dlhé, korunné lístky 3 až 5 mm dlhé, vajcovité alebo vajcovite podlhovasté. Kvitne v máji až júni.
Plody dozrievajú v septembri až októbri. Plod je charakteristická štvorhranná tobolka, 10 až 15 mm široká, ktorá obsahuje semená v oranžovom miešku.
Bršlen je vo veľkosti a tvare listov, ako aj vo farbe plodov, premenlivý.
Rozšírenie.
Bršlen európsky rastie v celej Európe od Veľkej Británie po stredoeurópsku časť Ruska, na severe po juh Škandinávie, na juhu po Malú Áziu a južné pobrežie Kaspického mora. Vo všeobecnosti rastie v nízkych až stredných nadmorských výškach, od hladiny mora do nadmorskej výšky 1 300 m na Sicílii. Na severovýchode USA a na Novom Zélande je považovaný za invázny druh.
Ekológia.
Bršlen európsky osídľuje prevažne okraje lesov, čistinky a otvorené lesy, preferuje strednú vlhkosť a dobre odvodnené, najlepšie alkalické pôdy v úplnom až čiastočnom tieni. Často sa vyskytuje ako podrastový ker, hlavne v zmiešaných mezofilných lesoch s prevahou duba letného, duba zimného, hrabu obyčajného, tvoriacich dubovo-hrabové lesné spoločenstvá, spolu s jaseňom štíhlym a javorom poľným.
Plodový miešok požiera celý rad živočíchov a jeho semená sú tak rozširované najmä vtákmi a hlodavcami.
Význam a využitie.
Drevo bršlena európskeho je všestranne využiteľné. Má žltú farbu, je husté a tvrdé. Používalo sa na výrobu náradia ale aj preglejky, špáradiel, pletacích ihlíc, hrebeňov, vretien a pre dobrú tepelnú odolnosť aj na výrobu fajok.
Čerstvé listy, sušené plody a semená sú vhodné na vonkajšie použitie pri liečbu svrabu, vší, kliešťov a iných kožných parazitov. Kôra, listy a semená sa používali ako preháňadlo, ale sú toxické.
Drevo bršlena sa používa tiež na výrobu uhlíkov na kreslenie a na výrobu dreveného uhlia. Červený miešok sa v minulosti používal aj na výrobu farbív.
Hrozby a choroby.
Pre bršlen európsky neexistujú žiadne vážne hrozby. Je však primárnym hostiteľom, na ktorom zimuje voška maková a voška broskyňová ("Myzus persicae"), ktoré sú rozšírenými škodcami veľkého množstva plodín. Ako opatrenie proti voškám sa bršleny v minulosti odstraňovali zo živých plotov a lesov (napr. Anglicko), hoci súčasné populácie sa zdajú byť stabilné.