Bombardovanie Bratislavy, Komárna a Nových Zámkov 14. októbra 1944

Bombardovanie Bratislavy, Komárna a Nových Zámkov 14. októbra 1944 bolo dôsledkom plánovaného náletu 15. leteckej armády amerických vzdušných síl na hornosliezske rafinérie Odertal a Blechhammer-Juh. Ako príležitostné ciele („Targets of opportunity“) boli určené Bratislava, Komárno, Nové Zámky, Borzavár, Ugod a Maribor. Nakoľko hlavé ciele nedosiahli všetky bombardéry pre nepriazeň počasia, došlo k útokom na Bratislavu, Komárno, Nové Zámky. Jednotlivé bombardéry sa zbavovali bômb aj mimo cieľov.
Predohra.
Slovensko aj Maďarsko sa pripojili koncom roka 1941 k Nemecku a vyhlásili vojnu Spojeným štátom americkým. V dôsledku tohto kroku zahájili v roku 1944 United States Army Air Forces strategické bombardovanie Slovenska aj Maďarska, kde cieľom boli rafinérie ropy, zbrojovky, vojenské letiská a železničná infraštruktúra. Americké nálety na Maďarsko začali 3. apríla 1944 náletom na Budapešť, 16. júna 1944 bolo prvý krát bombardované Slovenskobratislavská rafinéria Apollo.
Priebeh náletu.
Pätnásta letecká armáda amerických vzdušných síl dislokovaná v Taliansku vyslala dňa 14. októbra 1944 do vzduchu spolu 627 štvormotorových bombardérov B-17 a B-24 v sprievode 400 stíhacích lietadiel. Úlohou náletu bolo ochromiť produkciu pohonných hmôt v rafinériách v Hornom Sliezsku. Časť strojov sa však kvôli počasiu odklonila a zaútočila na sekundárne a príležitostné ciele v Maďarsku, ako boli Nové Zámky, Komárno; na Slovensku šlo najmä o Bratislavu. 
Bratislava.
Bratislavu 14. októbra napadli ako prvé 12 bombardérov 2. bombardovacej skupiny. Zameriavanie bolo vykonané pomocou tzv. PFF zameriavačov, umožňujúcich zamerať cieľ z paluby bombardéru aj v prípade veľkej oblačnosti nad cieľom. Na mesto spadlo o 12:08 hod. 26,25 ton bômb. Výsledky pre veľkú oblačnú pokrývku nemohli byť vyhodnotené. 
Neskoršia analýza ukázala jeden priamy zásah a štyri blízke dopady bômb na konci zriaďovacej stanice pri Hlavnej stanici a pri nájazde na Lamačskú cestu. Zásah dostala Kǜhmayerova továreň a sklady Mannesmann. Podľa hlásení jeden z bombardérov skupiny bombardoval železničný most cez Dunaj s neznámym výsledkom. V skutočnosti bomby zrejme dopadli na blúzku vládnu budovu (dnešnú FF UK) na Majschovej (dnešnej Gondovej) ulici.
461. bombardovacia skupina tiež pre nepriazeň počasia namiesto hornosliezskej rafinérie Odertal bombardovala príležitostný cieľ, ktorým boli železničný most cez Dunaj a zriaďovacia stanica v Bratislave. Dvadsaťjeden bombardérov zhodilo na cieľ zakrytý na 70 % oblačnosťou pomocou PFF zameriavačov spolu 31,24 tony bômb, z ktorých 61 % dopadlo do 300 metrov od okolo zvoleného zámerného bodu. Opäť došlo k náhodnému zásahu budovy múzea na Vajanského nábreží. Poškodený bol aj obytný dom na Jakubovom námestí. Škody z bombardovania boli vyčíslená na 2,801,658 korún slovenských.
Komárno.
14. októbra bol príležitostným bombardovaným cieľom v Komárne železničný most cez Dunaj.
Nové Zámky.
Týždeň po prvom ničivom nálete opäť sirény aj rádio ohlásili „letecký poplach“, nepriateľské bombardovacie lietadlá od severu. Druhé bombardovanie Nových Zámkov vykonalo 18 bombardérov B-24 Liberator a 33 bombardérov B-17 Flying Fortress, ktoré medzi 11:30 a 12:30 zhodili na železničnú stanicu a okolie asi 96 ton (približne 423 kusov) trhavých 500 lb (227 kg) a 1000 lb (454 kg ) leteckých bômb. Škody oproti predchádzajúcemu náletu boli menšie. Nálet vykonal menší počet strojov a útok smeroval na už predtým zničené objekty. Obyvateľstvo bolo včas varované a stihlo opustiť mesto, prípadne sa ukryť v odolnejších krytoch, ako boli napríklad katakomby pod Františkánskym kláštorom. Zásahy boli zaznamenané v priestore pred železničnou stanicou a na dnešných uliciach G. Bethlena, T. G. Masaryka, Cyrilometodejskej, SNP atď. Napriek tomu bolo napočítaných asi 400 obetí.
Výsledkom dvoch náletov na Nové Zámky bola ťažko poškodená hlavná budova železničnej stanice, zničené boli vozňové, rušňové depo a koľajište, výhybky a návestidlá, elektrické manipulačné zariadenie, rušne a železničné vagóny. Použitie vysoko razantnej trhaviny hexogén (RDX) ako náplne v bombách a zapaľovačov nastavených na oneskorený zápal spôsobilo v priestoroch železničnej stanice veľké množstvo mimoriadne hlbokých kráterov. Neporušený ostal len vodojem. Po dobu 12 dní bola úplne prerušená železničná doprava cez Nové Zámky. Preprava medzi Novými Zámkami a Komáromom bola obnovená len čiastočne. Medzi Budapešťou a Novými Zámkami zostalo stáť 60 vlakových súprav. Na koľajišti bolo následne núdzovo obnovených len niekoľko koľají na prechod vlakov.
17. októbra 1944 miestna tlač uverejnila správu:
Brestovany.
Časť bombardérov sa zbavovala bômb aj mimo príležitostných cieľov.