Voľby do Národnej rady Slovenskej republiky v roku 2023

Voľby do Národnej rady Slovenskej republiky v roku 2023 boli v poradí deviatymi voľbami poslancov Národnej rady Slovenskej republiky a uskutočnili sa v sobotu 30. septembra 2023. Zároveň išlo o štvrté predčasné voľby. Riadne voľby by sa konali na záver štvorročného volebného obdobia parlamentu vo februári alebo marci 2024. V minulosti sa volebné obdobie predčasne ukončilo v rokoch 1994, 2006 a 2012. Volebná kampaň začala 9. júna 2023 vyhlásením termínu volieb.
Pozadie predčasných volieb.
Dlhotrvajúce spory medzi Igorom Matovičom a koaličnou stranou Sloboda a Solidarita vyvrcholili až tým, že vláde Eduarda Hegera bola 15. decembra 2022 v parlamente vyslovená nedôvera, keď 78 zo 102 prítomných poslancov hlasovalo za vyslovenie nedôvery vláde. 
Následne prezidentka SR Zuzana Čaputová vyhlásila, že ako východisko z krízy požaduje konanie predčasných parlamentných volieb v prvej polovici roka 2023. Prezidentka zároveň stanovila termín do 31. januára 2023, do ktorého má byť upravená Ústava SR umožňujúca skrátenie volebného obdobia parlamentu a vyhlásenie predčasných parlamentných volieb, a rovnako aj stanovený konkrétny termín konania volieb. V opačnom prípade by začiatkom februára 2023 vymenovala novú úradnícku vládu.
Predseda parlamentu Boris Kollár sa vyjadril, že po vyslovení nedôvery vláde musia nasledovať predčasné voľby a rokovania o novej vládnej väčšine, ktorá by mala vládnuť do predčasných volieb, podmienil práve nájdením dohody na termíne konania predčasných volieb. Takisto preferoval ich uskutočnenie v prvej polovici roka 2023.
Predseda vlády Eduard Heger sa v prvej polovici januára 2023 pokúšal nájsť dostatok podpisov poslancov pod novú vládnu väčšinu, avšak chýbali mu podpisy poslancov strán SME RODINA a SaS. Po vyhlásení Richarda Sulíka, že strana SaS nepodporí novú vládnu väčšinu a že podporujú konanie predčasných parlamentných volieb, avizoval premiér stretnutie bývalých koaličných partnerov, na ktorom sa mal dohodnúť presný deň konania predčasných volieb. Po niekoľkých dňoch rokovaní sa strany bývalej vládnej koalície OĽaNO, SME RODINA, SaS a ZA ĽUDÍ zhodli na termíne 30. september 2023.
Hlasovanie v parlamente.
31. januára 2023 prijali poslanci NR SR uznesenie parlamentu o skrátení volebného obdobia, pričom zo 148 prítomných poslancov podporilo 92 poslancov toto uznesenie, proti hlasovalo 54 a dvaja poslanci sa zdržali hlasovania. Na prijatie uznesenia bola potrebná ústavná väčšina minimálne 90 poslancov. Konanie predčasných parlamentných volieb v skoršom termíne 27. mája alebo 24. júna 2023 nenašlo dostatočnú podporu poslancov parlamentu.
Predčasné konanie predčasných volieb.
V priebehu februára 2023 sa v súvislosti s napätou vnútropolitickou situáciou vyplývajúcou z rozporuplných poslaneckých návrhov zákonov a z dôvodu obmedzených kompetencií dočasne poverenej vlády, ktoré sa dotýkajú aj možnosti odpredaja odstavených stíhacích lietadiel MiG-29 na Ukrajinu, opätovne otvorila otázka konania predčasných volieb v skoršom termíne, než je uznesením Národnej rady SR schválený termín 30. september 2023.
Prezidentka Zuzana Čaputová zmenila svoj dovtedy konformný postoj s konaním volieb v septembri 2023 a opätovne požadovala konanie predčasných volieb v predčasnom termíne do konca júna 2023.
Na 16. februára 2023 bola v otázke skrátenia volebného obdobia s termínom konania predčasných parlamentných volieb v sobotu 24. júna 2023 zvolaná mimoriadna parlamentná schôdza. Tento návrh však neprešiel a tak sa predčasné voľby konali 30. septembra.
Predvolebné dianie.
Spájanie strán.
Krátko po páde vlády Eduarda Hegera začali politické strany, pripravujúc sa na predčasné voľby, viesť rokovania o možnej volebnej spolupráci. V januári 2023 sa stretli lídri strán ZA ĽUDÍ a KDH spolu s vtedajším odvolaným predsedom vlády Eduardom Hegerom, ktorému KDH ponúklo miesto na kandidátke, k žiadnej dohode však nedošlo. O niekoľko dní neskôr oznámil svoj návrat do politiky bývalý premiér Mikuláš Dzurinda, ktorý avizoval vytvorenie nového politického projektu pod názvom "Modrá koalícia", v ktorom sa mali spojiť stredopravicové proeurópske konzervatívno-liberálne strany. Strana vznikla premenovaním strany SPOLU – občianska demokracia Miroslava Kollára. Dzurinda začal rokovať s Kresťanskodemokratickým hnutím, to ale spoluprácu vylúčilo a avizovalo rokovania s Kresťanskou úniou Anny Záborskej. Projekt sa však vo februári pre vnútrostranícke konflikty rozpadol a Dzurinda avizoval vytvorenie úplne novej strany s názvom MODRÍ – Európske Slovensko. Rokovania o spojení KDH a KÚ rovnako zlyhali. Odvolaný predseda vlády Eduard Heger v marci oznámil spoluprácu s Miroslavom Kollárom a vznik politickej strany Demokrati, do ktorej sa pridala aj časť členov strany OĽANO a aj nestranícki dočasne poverení ministri Rastislav Káčer a Karel Hirman. Demokrati sa následne spojili so stranou JABLKO Lucie Ďuriš Nicholsonovej. K Dzurindovej strane Modrí sa medzitým pridala platforma MOST – HÍD, ktorá opustila maďarskú koaličnú stranu ALIANCIA, a líder strany Igor Matovič sa v júli dohodol so stranami KÚ a ZA ĽUDÍ, že pôjdu do volieb ako trojkoalícia a bude potrebovať zisk minimálne 7 %, čo sa koalícii PS/Spolu nepodarilo v roku 2020. Sociálnodemokratická strana DOBRÁ VOĽBA Tomáša Druckera oznámila zlúčenie so stranou HLAS – SD Petra Pellegriniho a strana Smer-SD sa dohodla na volebnej spolupráci so stranou Socialisti.sk. Spájanie strán sa uskutočnilo aj na nacionalistickej strane politického spektra – Slovenská národná strana avizovala spoluprácu so stranami ŽIVOT – národná strana, Slovenský PATRIOT a NK/NEKA. 
Témy volieb.
Medzi dominantné témy volieb patria najmä inflácia, energetická kríza a zahraničnopolitické otázky (členstvo Slovenska v medzinárodných inštitúciách, vojna na Ukrajine). Viaceré strany začali volať po tzv. silnom štáte, ktorý by sa podľa nich vedel lepšie vysporiadať s ekonomickými a energetickými problémami (medzi časté navrhované opatrenia patrí napr. navrátenie strategických podnikov do rúk štátu) – medzi takéto strany patria najmä strany HLAS – SD, SMER – SD, REPUBLIKA a ĽSNS. Proti tomuto typu politiky sa stavia najmä SaS. V oblasti zahraničnej politiky strany najviac rozdeľuje najmä pohľad na dodávanie vojenskej pomoci Ukrajine vo vojne proti Rusku. Za vojenskú pomoc sú strany , SaS, KDH, PS, SME RODINA a viacero iných. Proti sú najmä SMER – SD, REPUBLIKA a SNS. Väčšina strán podporuje členstvo Slovenska v NATO a EÚ, najväčšie spochybňovanie členstva Slovenska v týchto inštitúciách pochádza od strán REPUBLIKA a ĽSNS.
Potenciálna povolebná spolupráca.
Niekoľko mesiacov vedúca strana v prieskumoch SMER – SD z povolebnej spolupráce nevylúčila nikoho, no ju samotnú vylúčili , SaS, KDH, PS, Demokrati, Aliancia, Maďarské fórum a Modrí, Most – Híd. Druhá preferenčne najsilnejšia strana, Progresívne Slovensko, z povolebnej strany vylúčila SMER – SD a extrémistické strany, rovnako sa vyjadrilo aj KDH. HLAS – SD vylúčil strany REPUBLIKA, ĽSNS a . vylúčilo strany SMER – SD, HLAS – SD, REPUBLIKA a SNS. Strana SaS vylúčila SMER – SD, Republiku a SNS.
Zoznam kandidujúcich subjektov.
Do volieb je zaregistrovaných 25 politických subjektov, z toho jedna trojčlenná koalícia. Spolu bolo na kandidátnych listinách podaných 2 728 kandidátov. Z 25 kandidujúcich subjektov majú ženskú líderku štyri strany. Celkový počet žien na kandidátkach je 679. K 25. septembru sa kandidatúry vo voľbách zatiaľ vzdalo 73 kandidátov, odvolaný bol jeden kandidát Progresívneho Slovenska a dvaja kandidáti zomreli. Jeden zo zosnulých kandidátov bol Atila Géňa, predseda strany Princíp.
Prieskumy verejnej mienky.
Študentské voľby.
Ako býva zvykom pred parlamentnými voľbami, stredné školy organizujú simulované voľby, aby zistili, ako by hlasovali ich študenti. Študentské parlamentné voľby sa konali 18. až 22. septembra na 61 stredných školách a zúčastnilo sa ich takmer 22-tisíc študentov. Víťazom volieb bolo Progresívne Slovensko so ziskom 48,2%. Po PS nasleduje Sloboda a solidarita so 6,3%, potom Smer s 6,2% a do parlamentu by sa dostalo už len KDH s 5,7%. Hlas získal 4,7%, Republika 4,5%, OĽaNO 3,6% a ĽSNS 3,6%.
Organizácia a priebeh.
Volebné miestnosti boli otvorené počas jedného dňa 30. septembra 2023 od 7:00 do 22:00. Voliť mohla každá osoba, ktorá má občianstvo Slovenskej republiky a dovŕšila vek 18 rokov najneskôr v deň volieb. Občania s trvalým pobytom na Slovensku volili vo volebnom okrsku, v ktorého zozname voličov boli zapísaní, alebo v inom volebnom okrsku, v prípade, že im bol vydaný hlasovací preukaz. V prípade, že občan mal trvalý pobyt mimo územia Slovenska alebo sa mimo územia Slovenska v deň volieb zdržiaval, mohol voliť i poštou. Možnosť registrácie na voľbu zo zahraničia využilo 72 993 občanov, reálne ich hlasovalo 58 779. Zákonná lehota na doručenie návratnej obálky sa skončila 29. septembra o 12:00. Návratnú obálku vrátilo 80,5 percenta zaregistrovaných voličov zo 104 štátov, najväčší počet pochádzal z Česka. Počet vydaných lístkov bol najvyšší v dovtedajšej volebnej histórii.
Podľa polície bol priebeh volieb zväčša pokojný, muselo sa však riešiť pár incidentov. Vo volebnej miestnosti v Kostoľanoch pod Tribečom jeden agresívne sa správajúci muž poškodil volebnú urnu, v obci Zuberec bolo zistené požitie alkoholu u predsedu a jedného člena volebnej komisie jedného z okrskov. Volebné moratórium sa malo pôvodne končiť o 22:00, no pre zdravotnú indispozíciu jednej z členiek volebnej komisie v Petržalke a smrti voliča v Považskej Bystrici sa predĺžilo o 45 minút do 22:45.
Volebný systém.
150 poslancov Národnej rady sa volilo pomerným volebným systémom s jedným celoštátným volebným obvodom s volebným kvórom 5 % pre jednotlivé strany, 7 % pre koalície dvoch alebo troch strán a 10 % pre koalície štyroch alebo viacerých strán. Vo voľbách sa používal systém otvorených listín, pričom mandáty sa prideľovali metódou najvyšších zostatkov s Hagenbach-Bischoffovou kvótou, ktorá je variantom D'Hondtovej metódy. Voliči mohli odovzdať až štyri preferenčné hlasy kandidátom vybranej strany. Voliť mohli všetci občania Slovenskej republiky okrem občanov mladších ako 18 rokov, odsúdených za závažné trestné činy vo väzení a osôb, ktoré súd vyhlásil za nespôsobilé na právne úkony.
Výsledky.
Zo 6 014 volebných okrskov boli do 1. októbra výsledky v zápisniciach potvrdené v 6 013. Výsledky sú teda potvrdené v 99,98 % okrskoch. Výsledky nemohli byť potvrdené v jednom okrsku v Prešove, kde došlo k sabotovaniu sčítavania hlasov jednou členkou komisie. Počas sčítavania hlasov vhodila do hlasovacej schránky neznámy počet ďalších obálok. V dôsledku toho bolo v tomto okrsku neuznaných približne 600 hlasov. Podľa predsedu štátnej komisie však tieto chýbajúce hlasy nemajú vplyv na výsledné počty mandátov.
Poznámky:
Preferenčné hlasy.
Podľa zákona 180/2014 Z. z. o podmienkach výkonu volebného práva má občan možnosť uprednostniť v rámci strany maximálne štyroch kandidátov tým, že im dá prednostný hlas zakrúžkovaním ich poradového čísla na kandidátnej listine strany, keď upravuje volebný lístok. Odovzdaním preferenčného hlasu získava poslanec silnejší mandát od voliča. Nasledujúca tabuľka uvádza kandidátov, ktorí dostali aspoň 100-tisíc preferenčných hlasov od voličov:
Povolebný vývoj.
Prezidentka Zuzana Čaputová dva dni po voľbách, 2. októbra, poverila predsedu víťaznej strany SMER – SD Roberta Fica zostavením vlády, na čo mu dala 14 dní. Ak by Fico zložil vládu, s najväčšou pravdepodobnosťou by v nej podľa politológov figurovali strany HLAS – sociálna demokracia a SNS. Zároveň sa stretla aj s predsedom druhej najsilnejšej strany, PS, Michalom Šimečkom. Šimečka plánuje viesť „neformálne diskusie" s predsedami ostatných parlamentných strán o zostavení alternatívnej vlády bez Smeru, v zložení PS, HLAS – SD, SaS a KDH. Prezidentka sa na nasledujúci deň 3. októbra stretla s predstaviteľmi strán Hlas – SD Petrom Pellegrinim a KDH Milanom Majerským, na tomto stretnutí sa Pellegrini vyjadril, že jeho strana nevylučuje ani jednu z možných alternatív.
Z povolebného prieskumu vykonaného agentúrou SANEP, ktorý sa uskutočnil medzi 3. a 5. októbrom, vyplýva, že väčšina ľudí (49,2 %) preferuje vznik koalície strán HLAS-SD, SMER-SD a SNS, 32,7% ľudí by preferovalo koalíciu strán PS, HLAS-SD, SaS a KDH.
Po poverení o zostavení vlády sa začali formálne povolebné rokovania. Podľa medializovaných informácií zo 6. októbra sa mali predstavitelia Smeru a Hlasu dohodnúť, že v koalícii Smer – Hlas – SNS predseda Smeru Robert Fico štvrtýkrát zasadne do kresla predsedu vlády SR a líder Hlasu Peter Pellegrini sa stane predsedom Národnej rady. Ďalej sa objavili informácie, že Hlas by mal požadovať silové a ekonomické rezorty. Predstavitelia Smeru rokovali aj s lídrom KDH Milanom Majerským, tieto rokovania však neviedli k ničomu. Medzitým strana Progresívne Slovensko neformálne rokovala s predstaviteľmi Hlasu – na týchto rokovaniach strana Hlas podľa médií mala požadovať aj kreslo predsedu vlády, aj rezort Ministerstva vnútra. Progresívne Slovensko by bolo bývalo ochotné pristúpiť na prvú podmienku, rezort vnútra však odovzdať Hlasu odmietlo. 10. októbra 2023 predseda Hlasu Peter Pellegrini oznámil, že ukončuje rokovania so stranami PS, KDH a SaS a ďalšie rokovania o zostavovaní vlády bude jeho strana viesť už iba so Smerom a SNS. Deň nato strany Petra Pellegriniho, Roberta Fica a Andreja Danka podpísali memorandum o porozumení, kde sa dohodli na podpise koaličnej zmluvy a prerozdelení pozícií. Podľa dohody by mal post predsedu vlády patriť lídrovi Smeru Robertovi Ficovi, post predsedu NR SR Petrovi Pellegrinimu, a okrem toho má strana Hlas dostať sedem ministerstiev, Smer šesť a SNS tri. Naplánovaný je aj vznik nového ministerstva, ktorého vedenie by mala obsadiť SNS. 16. októbra 2023 predstavitelia strán SMER – SD, HLAS – SD A SNS podpísali koaličnú zmluvu. Vznikom koalície Strana európskych socialistov pozastavila členstvo Smeru a asociované členstvo Hlasu, z dôvodu odklonu od hodnôt európskych socialistov a spojenia sa so SNS, ktoré považujú za radikálne pravicovú stranu. Na druhý deň po podpise koaličnej zmluvy Robert Fico odovzdal prezidentke zoznam kandidátov na členov vlády. Po oboznámení sa s nomináciami na ministrov vlády, požiadala o vybratie druhého nominanta na ministra životného prostredia. Koalícia na tento post nominovala Rudolfa Huliaka zo SNS, ktorého prezidentka odmietla menovať, pre jeho vyjadrenia negujúce dlhodobo platnú environmentálnu politiku Slovenska a medzinárodné záväzky, ktorými je Slovenská republika viazaná. SNS nakoniec nominovalo na post ministra Tomáša Tarabu. Ustanovujúca schôdza Národnej rady SR, na ktorej novozvolení poslanci zložili sľub, sa konala 25. októbra. Hneď po ustanovujúcej schôdzi NR SR prezidentka vymenovala vládu Roberta Fica. 
Podľa povolebného prieskumu vykonaného agentúrou SANEP, ktorý bol urobený v dňoch od 19. do 24. októbra, je spolu 51,3% respondentov spokojných s novou vládou, z toho 23,6% je veľmi spokojných a 27,7% je skôr spokojných. Nespokojných je v súhrne 34,2% respondentov.
16. októbra polícia SR informovala o obvinení troch osôb, ktoré sa mali dopustiť volebnej korupcie v rómskej osade v Trebišove. V štyroch prípadoch bol poskytnutý úplatok 30€ a v jednom prípade ponúknutý úplatok 30€, aby dotyčný volil konkrétneho kandidáta za poslanca NR SR. Polícia preveruje aj tri prípady možnej volebnej korupcie v rómskych osadách, kde osoby reprezentujúce konkrétnu politickú stranu sľubovali 500€.