Nursultan Nazarbajev

Nursultan Abišuly Nazarbajev (, ; * 6. júl 1940, Čemolgan, Kazašská SSR) je bývalý prezident Kazachstanu (1990–2019). Zastával politiku boja proti terorizmu v krajine, vďaka ktorej sa Kazachstan stal dôležitým partnerom USA a Ruska v oblasti strednej Ázie. Bol však kritizovaný za neriešenie silnej korupcie v krajine, potláčanie opozície a slobody slova a nespravodlivé voľby.
Vzostup k moci.
Nursultan Nazarbajev sa vyučil v karagandskom metalurgickom koncerne, kde do roku 1969 pracoval ako robotník. Politickú dráhu začal ako tajomník mestského výboru leninského komunistického zväzu mládeže Kazachstanu. Diaľkovo vyštudoval Vysokú stranícku školu pri ÚV KSSZ. V roku 1982 bol zvolený za poslanca Najvyššieho sovietu ZSSR. Roku 1984 sa stal predsedom rady ministrov, kde pôsobil pod vtedajším prvým tajomníkom "Komunistickej strany Kazachstanu" Dinmuchamedom Kunajevom. 22. februára 1989 sa stal prvým tajomníkom najvyššieho sovietu, a v tejto funkcii pôsobil až do 24. apríla 1990, kedy bol zvolený za prezidenta Kazašskej SSR. Roku 1991 vyhlásil nezávislosť Kazachstanu a 1. decembra zvíťazil v prezidentských voľbách, kde bol jediným kandidátom, so ziskom 91,5% hlasov. Jeho vláda čoskoro získala protidemokratický a autoritatívny charakter doplnený o rozsiahlu a všadeprítomnú korupciu a rodinkárstvo. V referende v apríli 1995 si dal schváliť predĺženie mandátu do roku 2000. Opakovane bol zvolený prezidentom v roku 1999, 2005 a 2011. Naposledy obhájil svoj prezidentský post vo voľbách v apríli 2015, kedy získal rekordných 97,7 percent hlasov.
Od roku 1999 stojí na čele vládnucej strany Nur Otan ("Нур Отан", v preklade "Svetlo vlasti"). Na medzinárodnej úrovni má Nur Otan užšie kontakty so stranou Jednotné Rusko a s Komunistickou stranou Číny.
Z ropných ziskov Nazarbajev budoval metropolu Astanu, ktorá je od roku 1997 hlavným mestom Kazachstanu. Dňa 20. marca 2019, deň po odstúpení N. Nazarbajeva z prezidentskej funkcie, bolo na jeho počesť navrhnuté premenovanie Astany na Nur-Sultan.
Kým počas sovietskej éry Nazarbajev zastával ateistické názory, neskôr zdôrazňoval svoje moslimskej korene, podnikol púť hadždž do Mekky a podporoval obnovu mešít.
Rezignácia na funkciu prezidenta.
Nazarbajev 19. marca 2019 rezignoval na funkciu prezidenta, keď vyjadril potrebu "novej generácie vodcov". Rezignáciu oznámil v televíznom prejave z Astany predtým, než podpísal výnos, ktorým sa ku 20. marcu 2019 vzdáva úradu. Predtým, než oznámil svoju rezignáciu, mal Nursultan Nazarbajev 19. marca telefonický rozhovor s prezidentom Ruskej federácie Vladimirom Putinom. Prezidentskú funkciu prevzal bývalý diplomat Kasym-Žomart Kemeluly Tokajev, predseda hornej komory parlamentu.
V novembri 2021 sa nečakane vzdal vedenia vládnucej strany Svetlo vlasti (Nur Otan) v prospech súčasného prezidenta Kasym-Žomarta Tokajeva.
Rodina.
Nursultan Nazarbajev je ženatý, s manželkou Sarou majú tri dcéry. Kvôli absencii mužského potomka sa špekuluje, že by sa Nazarbajevovým nástupcom mohla stať jeho najstaršia dcéra Dariga. Jej bývalý manžel, Rachat Alijev, bol v roku 2007 z rodiny vypovedaný potom, čo sa pokúšal o reformy a chcel v roku 2012 kandidovať na prezidenta. V auguste 2008 bol z funkcie riaditeľa ropnej spoločnosti Saumruk odvolaný manžel Nazarbajevovy prostrednej dcéry dinárov - Timur Kulibajev. Podľa analytikov tým Nazarbajev dal najavo, že sa o svoju moc nemieni deliť. Navyše podľa tvrdení Rachata Alijeva Nazarbajev mužského potomka má - je ním nemanželský syn Sultančik, ktorého porodila v roku 2005 v Turecku Miss Kazachstanu 1999 Asela Isabajevová . Najmladšia prezidentova dcéra Alija sa po nevydarenom manželstve so synom kirgizského exprezidenta Askarom Akajevom vydala za kazašského podnikateľa.