Bitcoin

Bitcoin je nezávislá internetová open-source kryptomena, ktorou sa dá platiť prostredníctvom úplne decentralizovanej P2P siete. Jedinečnosťou Bitcoinu je jeho úplná decentralizácia. Je zámerne navrhnutá tak, aby nikto, vrátane jej autorov, záujmových skupín alebo vlád, nevedel menu nijako umelo ovplyvňovať, falšovať, aby vôbec nebolo možné zhabať bitcoinové účty, kontrolovať tok peňazí alebo spôsobovať infláciu. V sieti neexistuje nijaký centrálny bod ani nikto, kto by vedel o sieti rozhodovať. Bitcoin je deflačná mena. Celkové množstvo peňazí je konečné a dopredu známe; jeho uvoľňovanie do obehu sa definuje iba matematickými zákonmi. V sieti prebiehajú platby za minimálne alebo nulové náklady.
Sieť funguje od roku 2009, keď ju opísal a vytvoril človek s pseudonymom Satoshi Nakamoto, ktorý 3. januára 2009 vyťažil prvý bitcoin. Zrejme kvôli povahe projektu autor nikdy nezverejnil svoju skutočnú identitu a krátko po väčšom rozšírení Bitcoinu v roku 2010 sa odmlčal úplne. Dnes existuje na platby oficiálny softvérový klient, o ktorý sa starajú dobrovoľníci z celého sveta, a niekoľko alternatívnych klientov.
Prvých 10 bitcoinov poslal Satoshi cez internet 12 januára 2009. V októbri 2009 mal jeden US dolár hodnotu 1309 bitcoinov. V máji 2010 programátor Laszlo Hanyecz uskutočnil prvú obchodnú transakciu, keď za 10 000 bitcoinov objednal a dostal dve pizze (čo by v roku 2023 bolo viac ako $160 miliónov dolárov).
Od roku 2011 sa o Bitcoine, ekonomike, možnostiach a dôsledkoch tejto meny usporadúvajú konferencie, a to v New Yorku, v Prahe a v Londýne.
V septembri 2012 vznikla Bitcoin Foundation starajúca sa o infraštruktúru Bitcoinu, vrátane hlavného klienta, o sledovanie hrozieb, prípadne zlepšovanie protokolu, zabezpečovanie konferencií a propagovanie meny. Vzhľadom na decentralizovanú povahu siete nadácia nemá nijaké mimoriadne právomoci. V sieti rozhodne vždy väčšina, bez ohľadu na Bitcoin Foundation.
Od 7. septembra 2021 je Salvador prvou krajinou na svete, v ktorej oficiálne za tovar a služby zaplatíte aj kryptomenou Bitcoin.
Prudký rast ceny a varovanie pred bublinou.
Hodnota bitcoinu sa počas roku 2017 zvýšila z tisíc dolárov na takmer dvadsaťnásobok. Tento vývoj sprevádzalo varovanie pred bublinou, napríklad od nositeľa Nobelovej ceny za ekonómiu Josepha Stiglitza.
No názory investorov sa rozchádzajú. Podľa českého ekonóma a správcu fondu Quant Aleša Michla kryptomena do portfólia patrí aj napriek výkyvom ich ceny. Investori by však podľa neho mali rátať s vysokou mierou rizika. Toto varovanie zvýraznil následný prudký prepad kurzu bitcoinu na prelome januára a februára až na 7500 USD a v marci 2020 na 5165 USD. Prispel k nemu aj zákaz reklamy na kryptomeny na Facebooku alebo obavy z regulovania.
V roku 2020 bola približná hodnota Bitcoinu 11 500 dolárov za mincu. 
Regulácie.
V roku 2013 Nemecko bitcoin uznalo ako oficiálnu virtuálnu menu, zisky z transakcií sa zdaňujú štandardnou sadzbou dane z príjmu fyzickej osoby. Nedanené zisky je možné realizovať iba držaním bitcoinu dlhšie ako 1 kalendárny rok. Zdaňované sú taktiež transakcie medzi bitcoinom a altcoinmi, kde sa hodnota transakcie prevádza na aktuálny kurz v eurách. Zdanená je aj ťažba bitcoinov, keď je ťažiar oprávnený odpočítať všetky náklady na ťažbu bitcoinu, ako sú nákup zariadení či spotreba elektrickej energie.
V decembri 2013 Čínska ľudová banka zakázala finančným inštitúciám používať bitcoin, zatiaľ čo jeho používanie verejnosti povolila.
V novembri 2015 americká Komisia pre komoditné obchody ("Commodity Futures Trading Commission, CFTC") oficiálne označila bitcoin za komoditu. To tiež znamená, že prevádzkovatelia bitcoinových búrz sa museli registrovať a uskutočňovať svoje obchody pod dohľadom. Austrália už skôr vyhlásila, že bitcoin je nehmotným aktívom, čím ho urobila zdaniteľným.
Odborníci časom očakávajú regulácie zo strany ďalších štátov a bánk. Obavy z prísnejšieho postupu štátov voči kryptomenám prispeli začiatkom roku 2018 k prepadu hodnoty bitcoinu a ďalších digitálnych aktív až o polovicu.
Vývoj a riziká kryptomien sleduje aj Európska centrálna banka. Jej šéf Mario Draghi však začiatkom roku 2018 uviedol, že regulácia bitcoinu nie je záležitosťou tejto inštitúcie.
V júli 2018 vstúpila do platnosti smernica ALM ("Anti Money Laundering") Európskeho parlamentu. Podľa nej sú členské štáty EÚ povinné do 20. januára 2020 vytvoriť špecializované registre, do ktorých sa zaregistrujú všetky firmy ponúkajúce výmenu alebo ukladanie kryptomien.
Ako získať Bitcoin.
Bitcoin možno získať (alebo predať) niekoľkými hlavnými spôsobmi:
Ťažba Bitcoinov.
Vydanie nových bitcoinov je decentralizované, nezávisí od žiadneho regulačného orgánu, objem vydania je vopred známy. K sume provízií z transakcií zahrnutých v nasledujúcom bloku sa pripočíta štandardná časť nových bitcoinov. Celkovú sumu ako odmenu dostane ten, kto pridal ďalší blok do databázy transakcií. 
Po vytvorení každých 210 000 blokov (približne raz za 4 roky) sa veľkosť odmeny s novými bitcoinmi naprogramuje na polovicu, čo znamená, že táto hodnota je klesajúcou geometrickou postupnosťou (veľkosť odmeny je 50 → 25 → 12,5 →…). Celková emisia bitcoinov je obmedzená, pretože je súčtom členov klesajúcej geometrickej postupnosti a nepresiahne 21 miliónov. V máji 2014 bolo v obehu 12,7 milióna bitcoinov, v júli 2021 ich bolo v obehu 18,77 milióna.
V prvých verziách klientskeho programu bolo tlačidlo „generovať nové bitcoiny“. 
Od roku 2013 sa ťažba bez špecializovaných procesorov (na grafických kartách alebo centrálnej procesorovej jednotke) stala nerentabilnou: náklady na spotrebovanú elektrickú energiu prekročili priemerný výsledok. Výkonný hardvér, na ktorom sa ťažba prevádzkuje, má pomerne veľkú spotrebu (predtým procesory a grafické karty, v súčasnosti špeciálne programovateľné obvody). Ťažiť Bitcoin sa podľa prepočtov analytikov oplatí zhruba od kurzu šiestich tisícov dolárov za jednu virtuálnu mincu.
V roku 2017 sa služba cloudovej ťažby objavila pomocou prenajatej energie. Údržbu zariadenia, konfiguráciu a pripojenie k internetu vykonáva spoločnosť poskytujúca túto službu. Vo väčšine prípadov si nájomca môže vybrať kryptomenu na ťažbu a banský fond, ku ktorému sa chce pripojiť.