Kalina obyčajná

Kalina obyčajná (lat. "Viburnum opulus") je opadavý ker vysoký až 4 m alebo krovito rastúci strom zo sekcie Opulus rodu kalina ("Viburnum").
Rod kalina patrí do čeľade pižmovkovité ("Adoxaceae"), nazývanej aj kalinovité ("Viburnaceae"); v starších systémoch sa zaraďoval do čeľade zemolezovité ("Loniceraceae"/"Caprifoliaceae").
Rozsah taxónu.
V širšom zmysle sa do kaliny obyčajnej zaraďuje aj taxón inde označovaný ako "Viburnum trilobum" (="Viburnum americanum"), a to konkrétne ako poddruh alebo varieta "Viburnum opulus" subsp. [alebo var.] "trilobum" (="Viburnum opulus" subsp. [alebo var.] "trilobum"); "Viburnum trilobum" sa vyskytuje v Severnej Amerike. V najširšom zmysle sa do kaliny obyčajnej okrem toho zaraďuje aj taxón inde označovaný ako "Viburnum sargentii", a to konkrétne napríklad ako poddruh "Viburnum opulus" subsp. "calvescens" či varieta "Viburnum opulus" var. "sargentii" [alebo var. "calvescens"]; "Viburnum sargentii" sa vyskytuje v Ázii.
Opis.
Kalina obyčajná je ker s protistojnými opadavými a laločnatými listami; podobnými listom javora. Laloky listov sú končisté, tupo zúbkaté, listy sú na líci lysé, na rube páperisté, 5 až 10 cm dlhé, na báze zaoblené až zrezané a dlaňovito žilkované. Listové stopky sú 1 až 3 cm dlhé, s jednou až šiestimi veľkými žľazami v hornej časti.
Púčiky sú krátko stopkaté, špicaté, krycie šupiny sú červenkasté až červenohnedé.
Kvety tvoria vrcholové súkvetia, so zväčšenými okrajovými kvetmi, ktoré sú sterilné ale dodávajú celému súkvetiu charakter biologického kvetu. Súkvetie je 5 až 10 cm široké.
Obojpohlavné kvety sú päťlaločné, biele, 5 mm široké, rúrkovité, vo vnútri riedko chlpaté. Kvet má päť tyčiniek, ktoré sú vysunuté z koruny, vlákna biele, peľnice do žlta, blizna je trojlaločná.
Sterilné kvety sú okrajové, päťlaločné, biele, 1,5 až 2,5 cm široké, mierne nepravidelné.
Z obojpohlavných kvetov v strede súkvetia dozrievajú jednosemenné kôstkovice, najprv belavé s červeným líčkom a tuhé, neskoršie celé červené, mäkké, 10 až 15 mm veľké.
Kvitne od júna do júla a semená dozrievajú od septembra do októbra.
Kalina je mrazuvzdorná do cca -30°C a najlepšie sa rozmnožuje semenami alebo zimnými odrezkami. Germinácia môže byť pomalá, niekedy trvá viac ako 18 mesiacov.
Rozšírenie.
Kalina obyčajná (v užšom zmysle) rastie v celej Európe, čiastočne v severnej Afrike a v západnej Ázii na medziach a v kroviskách, na lesných okrajoch bukových a hrabových hájov alebo pripotočných vrbinách. 
Ekológia.
Kalina obyčajná rastie v pribrežných krovinách, lužných lesoch ale aj na krovinatých stráňach a ťažkých ílovitých pôdach. Obľubuje mierne kyslé, neutrálne až mierne zásadité pôdy. Vyskytuje sa od úrovne mora do 
Význam a využitie.
Kalina obyčajná je silné antispazmodikum (zabraňuje alebo znižuje výskyt svalových kŕčov) a výťažky z nej sú často využívané pri liečbe astmy, kŕčov a iných stavov, ako je kolika alebo bolestivá menštruácia. Používa sa tiež ako sedatívum pri nervových stavoch.
Kalina sa vysádza pre spevňovanie brehov potokov a riek, využíva sa v sadovníctve pri parkových úpravách pre nápadné kvety, plody a šarlátové až tmavofialové jesenné sfarbenie listov.
Je známych niekoľko pekných starších odrôd kaliny, napríklad ʻNanumʼ menšieho vzrastu, ʻAureumʼ so žltkastými listami, ʻXanthocarpumʼ so žltými plodmi. Najznámejšia a najpestovanejšia je odroda ʻRoseumʼ, ktorá je spočiatku zelená, neskôr biela v tvare gule, zloženej len zo sterilných kvetov.
Z ovocia sa získava červené farbivo. Zo sušených bobúľ sa dá vyrobiť atrament. Drevo sa dá použiť na výrobu špajlí.
Hrozby a choroby.
Kalina obyčajná je najviac ohrozovaná monofágmi z čeľade voškovité ("Aphididae"), z nich je to predovšetkým
voška maková, "Aphis lantanae" a "Ceruraphis eriophori". Z čeľade byľomorovitých ("Cecidomyiidae") je to "Contarinia viburnorum".
V červenom zozname ohrozených druhov IUCN je kalina obyčajná hodnotená ako najmenej ohrozený druh.