Jozef Gaganec

Jozef Gaganec (* 25. marec 1793, Vyšný Tvarožec – † 22. december 1875, Prešov) bol gréckokatolícky biskup Prešovskej eparchie.
Životopis.
Jozef Gaganec sa narodil 25. marca 1793 v obci Vyšný Tvarožec (dnes okres Bardejov) ako druhé z desiatich detí v rodine cirkevného kantora v Nižnom Orliku a pohraničného strážnika, Jána Gaganca. Základnú školu absolvoval v Bardejove (1801 - 1804), odkiaľ pokračoval na gymnáziách v mestách Újhely (dnes Slovenské Nové Mesto) a Levoča. V rámci vysokoškolského štúdia začal na akadémii v Veľkom Varadíne, kde vyštudoval filozofiu, a v Trnave ukončil štúdium teológie. Okrem rodnej rusínčiny ovládal aj latinčinu, maďarčinu a nemčinu. Za kňaza bol vysvätený vo Veľkom Varadíne 8. marca 1817. Ako kňaz začal vo vtedajšej obci Ruské Pekľany, neskôr bol farárom vo Vislave a Hejőkeresztúre a igumenom Boršodskej župy. Ešte pred kňazskou vysviackou sa oženil s Annou Kovalickou.
Jozef Gaganec sa v roku 1837 sa stal tajomníkom prešovského eparchu Gregora Tarkoviča. V roku 1835 sa po smrti Tarkoviča stal kapitulárnym vikárom prešovskej gréckokatolíckej eparchie. V tom istom roku ovdovel a zakrátko bol menovaný kanonikom a členom biskupského konzistória.
Cisár Ferdinand I. menoval Jozefa Gaganca za biskupa 2. augusta 1842. Apoštolská stolica 30. januára 1843 potvrdila menovanie Gaganca na biskupskú vysviacku. Jozef Gaganec bol 25. júna 1843 vysvätený za biskupa v cisárskej kaplnke vo Viedni v prítomnosti cisárskeho dvora. Vysvätili ho mukačevský biskup Bazil Popovič.
Jozef Gaganec venoval veľkú pozornosť pastoračnej činnosti kňazov a zakladaniu farských škôl. V roku 1845 zaviedol vylepšený spôsob hospodárenia s finančnými prostriedkami farnosti a údržby cirkevných budov. Prešovskú katedrálu sv. Jána Krstiteľa, pôvodne rímskokatolícky kostol, dal prispôsobiť potrebám byzantského obradu. V katedrále dal postaviť nový ikonostas, oltár, biskupský sedes a zabezpečil vyplácanie kongruí. V roku 1850 založil kultúrno-národné bratstvo "Literaturnoje zavedenie". V roku 1856 vykonal kanonickú vizitáciu v oboch baziliánskych kláštoroch. Počas jeho pôsobenia ako prešovského eparchu bolo v eparchii postavených 36 nových cerkví a mnohé chrámy boli prestavané a zreštaurované. V tomto období vysvätil 237 kňazov (190 pre prešovské biskupstvo, 12 pre rád sv. Bazila a 35 pre susedné eparchie). Na svojich kňazov sa často a veľmi dôrazne obracal s napomenutím a požiadavkou, aby verne zachovávali a prehlbovali poznanie východného obradu.
Jozef Gaganec sa taktiež angažoval v národno-osvieteneckej oblasti (bol napríklad propagátorom novozavedeného očkovania proti kiahňam). Vyzýval svoje duchovenstvo k starostlivosti o biedny ľud - snažil sa napríklad riešiť problém alkoholizmu v rodinách. Na začiatku svojho pôsobenia ako biskup vytvoril celodiecézny fond na pomoc chudobným farnostiam. Zastával názor, že je potrebné v cirkevnom živote aj v administratíve zachovať používanie cyriliky, pretože zavedenie latinky považoval ako prejav maďarizácie. Bol členom Matice slovenskej. V roku 1862 na podnet Alexandra Duchoviča založil "Spolok sv. Jána Krstiteľa" zameraný na starostlivosť o siroty či chudobných študentov. Snažil sa o výchovu svetskej rusínskej inteligencie a podporoval vytvorenie "Obščestva sv. Vasylija Velikoho (po slovensky Spoločnosť sv. Vasilija Veľkého)". Cisár mu udelil Rad Františka Jozefa. V roku 1868 ho pápež Pius IX. vymenoval za asistenta pápežského trónu.