Univerzita al-Azhar

Univerzita al-Azhar je univerzita, ktorá bola založená pri mešite al-Azhar nachádzajúcej sa v Káhire. 
Názov "al-Azhar" znamená „Žiariaca mešita“. Mešitu založil generál Džauharom v roku 970 ako piatkovú mešitu novozaloženého mesta al-Qáhira. Samotná škola (madrasa) vznikla v roku 988 a je to zrejme najstaršia kontinuálne existujúca vysoká škola na svete (býva uvádzaná ako univerzita, čo je ale špecifický druh inštitúcie pochádzajúcej z európskeho stredoveku a pre ktorý je charakteristická akademická sloboda a všeobecné vzdelanie, t. j. poskytovanie vzdelania vo všetkých hlavných odboroch ľudského poznania). Univerzita je známa ako najprestížnejšia univerzita pre islamský svet. Okrem vysokoškolského vzdelávania al-Azhar dohliada na národnú sieť škôl s približne dvoma miliónmi študentov. Od roku 1996 bolo k univerzite pridružených viac ako 4 000 vzdelávacích inštitútov v Egypte.
Štúdium na univerzite.
Univerzita bola založená v roku 970 alebo 972 Fátimovským kalifátom ako centrum islamského učenia. Študenti podrobne študovali Korán a islamské právo spolu s logikou, gramatikou a rétorikou. Dnes je hlavným centrom arabskej literatúry a islamskej vzdelanosti vo svete. V roku 1961 boli do jeho učebných osnov pridané ďalšie nenáboženské predmety. Do roku 1961 tu bola vyučovaná iba teológia, islamské vedy, islamské právo a arabčina. Dnes tu sú aj rôzne fakulty prírodných a spoločenských vied. Každý študent študujúci niektorý zo svetských odborov musí zároveň navštevovať aj prednášky z teológie a islamského práva. Z oboch týchto odborov tiež skladá skúšky.
Na prijatie na štúdium je potrebné maturitné vysvedčenie na niektorej z al-azharských stredných škôl, ktoré sa nachádzajú po celom Egypte. Študenti zo zahraničia musia najskôr navštevovať rok trvajúci prípravný kurz, počas ktorého sa učia arabčinu, angličtinu a islamské vedy.
Historicky pozostávala akademická obec univerzity z prívržencov rôznych názorových smerov islamu. Zastúpené boli teologické školy al-Ashari a al-Maturidi. Univerzita má dlhú tradíciu výučby všetkých štyroch škôl sunnitskej islamskej jurisprudencie (Hanafi, Maliki, Shafi a Hanbali). Hlavný mufti každého myšlienkového smeru pôsobil ako dekan zodpovedný za učiteľov a študentov v tejto skupine. Za čias Osmanov sa dekan Hanafi dostal do pozície "primus inter pares". Akademická obec tiež zahŕňala členov siedmich hlavných súfijských rádov. Al-Azhar sa stavala antagonisticky vzťah voči wahhábizmu.
Modernizácia.
Počas vlády egyptského prezidenta Džamála Abd an-Násira v roku 1961 bola al-Azhar obnovená ako univerzita, pričom sa pod ňu po prvýkrát začlenila široká škála svetských fakúlt ako obchodná, ekonomická, farmaceutická, lekárska, inžinierska a poľnohospodárska fakulta. Predtým "Encyklopédia islamu" klasifikuje al-Azhar rôznym spôsobom ako madrasu, centrum vyššieho vzdelávania a od 19. storočia náboženskú univerzitu, ale nie ako univerzitu v plnom zmysle slova. V tom istom roku bola pridaná aj islamská ženská fakulta.
Mešita al-Azhar.
Mešitu al-Azhar nazýval západný svet „Vatikán islamu“, pretože za doby Fátimovcov tu boli položené základy šiitskej viery a v čase Saladina sa naopak stala centrom ortodoxného sunnitského učenia. Univerzita prináleží k mešite al-Azhar, ktorá je prístupná pre všetkých. Mešita al-Azhar (arabsky: الجامع الأزهر, romanizované: "al-Jāmiʿ al-ʾAzhar"), známa jednoducho ako al-Azhar, bola prvá mešita založená v meste, ktoré si nakoniec vyslúžilo prezývku „Mesto tisícov minaretov“. Predpokladá sa, že pochádza z az-Zahrāʾ (čo znamená „žiariaci“), titulu udeleného Fatime, dcére Mohameda.