Zoznam olympijských víťazov staroveku

Olympijské hry boli v starovekom Grécku založené podľa tradície v roku 776 pred Kr. Pôvodne to bola miestna slávnosť, ktorá sa postupne stala peloponézskou a nakoniec celogréckou udalosťou. Olympijské hry sa konali na počesť najvyššieho gréckeho boha Dia a ich štvorročný cyklus sa stal podkladom gréckeho letopočtu.
Na začiatku hier, ktoré trvali len jeden deň, sa v Olympii zaviedol beh na jedno stadion (stadiodromos) a v tejto disciplíne sa súťažilo do roku 752 pred Kr., keď sa na hrách zaviedol diaulos (beh na dve stadiá). Ďalšie olympijské disciplíny zavedené v archaickom období boli: v roku 720 pred Kr. dolichos (beh na dlhú trať), roku 708 pred Kr. penthatlon (päťboj) a palé (zápasenie), roku 688 pred Kr. pygmé (box), roku 680 pred Kr. tethrippon (preteky so štvorzáprahom koní), roku 648 pred Kr. pankration (všeboj) a kelés (jazdecké preteky na koňoch), roku 632 pred Kr. stadiodromos a palé dorastencov, v roku 628 pred Kr. penthatlon dorastencov, roku 616 pred Kr. pygmé dorastencov, v roku 520 pred Kr. hoplitodromos (beh ťažkoodencov) a v roku 500 pred Kr. apéné (preteky vozov ťahaných párom mulov).
Z olympijských hier je známych vyše 800 víťazov. Podľa zoznamu talianskeho historika Luigiho Morettiho, takmer 500 víťazom poznáme meno, domovské mesto, dátum hier a aj disciplínu, v ktorej súťažili. Na dobu spred 15 až 27 storočí je zoznam prekvapujúco veľký, ale z ďaleka nie úplný. Väčšie medzery sú v ňom skôr z novších ako zo starších čias. 
Archaické obdobie.
OH v rokoch 616 – 500 pred Kr..
 
Klasické obdobie.
V klasickom období sa na olympijkých hrách zaviedlo v roku 496 pred Kr. kalpé (preteky klusákov), roku 408 pred Kr. synóris (preteky na voze s dvojzáprahom), roku 396 pred Kr. súťaž trubačov a hlásateľov a v roku 384 pred Kr. tethrippon pólikon (tethripon žrebcov). Hry sa v roku 472 pred Kr. predĺžili na päť dní.
OH v rokoch 496 – 400 pred Kr..
 
OH v rokoch 396 – 324 pred Kr..
 
Helenistické obdobie.
V helenistickom období zaviedli na olympijských hrách v roku 268 pred Kr. synóris so žrebcami, roku 131 pred Kr. jazdecké preteky na žrebcoch a roku 200 pred Kr. pankration dorastencov.
OH v rokoch 224 – 148 pred Kr..
 
Grécko-rímske obdobie.
V grécko-rímskom období bola Olympia v roku 84 vyrabovaná vojskami rímskeho vojvodcu Sullu a v roku 80 na jeho rozkaz hry konané v Ríme a v Olympii sa konali len hry dorastencov. V roku 65 sa hry na rozkaz rímskeho cisára Nera preložilili o dva roky a prispôsobili jeho požiadavkam. V roku 394 sa olympijské hry definitívne zrušili na príkaz rímskeho cisára Theodosia I.
OH v rokoch 144 – 68 pred Kr..
 
211. hry konané v roku 67.
Rímsky cisár Nero prikázal odložiť 211. olympijské hry o dva roky a program hier zreformovať podľa jeho želania. Hier sa potom aj sám zúčastnil a dosiahol v nich šesť „víťaztiev". Zvíťazil najprv v súťaži trubačov a hlásateľov a potom sám ohlasoval svoje víťazstvá, v pretekoch vozov so štvorzáprahom žrebcov, v pretekoch vozov s dvojzáprahom, v pretekoch vozov s desaťzáprahom, len pre neho usporiadaných pretekov, na ktorých osobne súťažil ako vozataj a pre istotu sám. (aj keď pritom z voza vypadol, korunovali ho olympijským vencom). Ohlásil aj svoje víťazstvá v umeleckých súťažiach konaných na jeho rozkaz t. j. v prednese tragédie a v hre na lýre (v olympijských disciplínach konaných prvý raz a naposledy). Nero si svojimi „olympijskými víťazstavami" a triumfálnym príchodom do Ríma, podľa obyčaje dávnych olympijských víťazov cez prebúranú hradbu, chcel u Rimanov zvýšiť svoju
prestíž, ale dosiahol skôr pravý opak.
OH od roku 262 do roku 394.
"Záznamy o konaní a víťazoch sa z väčšiny nasledujúcich olympijských hier nezachovali."
K posledným známym olympijským víťazom patrí podľa zachovaných záznamov Arménec Barasdates (Varastades) z 288 ol. hier z roku 369. Posledným známym, ale pravdepodobne juniorským víťazom bol Zópyros z Atén, v boxe (epigrafický nález publikovaný v roku 1997 je na rozhodujúcom mieste poškodený a čítanie [andr] ón je rovnako možné ako [paid]ón (mužov alebo chlapcov). Záznam tiež uvádza, že jeho bratom bol Eukarpides, olympijský víťaz v pankratiu. V roku 394 hry zakázal osobitným ediktom rímsky cisár Theodosius I. Na nasledujúci rok vpadli do Olympie Vizigóti pod vedením Alaricha I. V roku 406 rímsky cisár Theodosius II. rozkázal zrúcať v Olympii pohanské chrámy a svätyne, ale jeho rozkaz nebol vykonaný. Jeho opätovný rozkaz zničiť Olympiu z roku 426 bol už ale splnený a dielo skazy dovršili aj zemetrasenia v rokoch 522 a 551.
Málo pravdepodobní olympijskí víťazi.
"Zoznam olympionikov, o víťazstve ktorých má L. Moretti pochybnosti."
Olympijskí víťazi zo zoznamu H. Förstera vylúčení L. Morettim.
Zoznam olympijských víťazov publikovaných v roku 1891 historikom H. Försterom (Die Sieger in den olympischen Spielen), ktorých Luigi Moretti zo svojho zoznamu definitívne vylúčil.