Bitka pri myse Artemision

Bitka pri Artemisione bola séria námorných bitiek trvajúcich viac ako tri dni, počas druhej perzskej invázie do Grécka. Bitka sa konala súčasne s pozemnou bitkou pri Termopylách, v auguste alebo v septembri v roku 480 pred Kr., pri pobreží ostrova Eubója medzi alianciou gréckych mestských štátov, Sparty, Atén, Korintu a ďalších, proti Perzskej ríši Xerxa I.
Predohra.
Grécka armáda pozostávala podľa Herodota z 333 lodí z Atén, Korintu, Sparty a iných gréckych miest. Za účelom ochrany súdržnosti gréckej armády dovolili Aténčania, najskúsenejší moreplavci, aby flotilu viedol Sparťan Eurybiades, ale nakoniec keďže aténske loďstvo bolo najpočetnejšie a tiež, že ich veliteľ Themistokles bol skúsenejší, viedol bitku hlavne on. Gréci plánovali vojenské stretnutie s Peržanmi pri myse Artemision neďaleko ostrova Eubója.
Prvý deň bitky.
Pred prvým stretom medzi Grékmi a Peržanmi v úzkom prieplave Artemision bolo pripravených približne 200 gréckych lodí proti 800 až 1000 perzským lodiam, ktorí počas príchodu cestou stratili v búrke asi tretinu loďstva. Aténsky veliteľ Themistokles urobil to čo nikto nečakal, keď v pozdné popoludnie zaútočil na početne väčšiu perzskú flotilu. Bol to riskantný manéver, ktorý však musel urobiť, pretože keby Peržanom dovolil preplávať úžinou, ocitli by sa pozemné grécke vojská bojujúce pri Termopylách pod velením spartského kráľa Leónida v obkľúčení z ktorého by živí nevyšli. Za použitia signálu vydal Themostikles rozkaz všetkým gréckym lodiam zacúvať do užšej časti prieplavu a vytvoriť kruh. na druhý signál vyrazila grécka flotila vpred a napadla Peržanov. Grécke námorné bitky neboli vôbec o bitke muža proti mužovi nikto sa nesnažil dostať sa na nepriateľskú loď, išlo im o to aby taranom umiestneným na prove lode (triéry) nabodli nepriateľskú loď, alebo sa priblížili k nepriateľskej lodi od boku v takom uhle aby im mohli zničiť veslá a tak ich protivník uviazol na mŕtvom bode. Išlo tu hlavne o rýchlosť a tú mali ako to vyzerá grécke lode väčšiu, lebo v tiesnenom priestore prieplavu spôsobili Peržanom značné škody, zajali 30 nepriateľských lodí a mnoho námorníkov. Bolo to veľké psychologické víťazstvo zo strany gréckeho námorníctva a pretože sa útok začal neskoro poobede, podľa očakávania Themostikla bitka netrvala dlho a tým aj strát bolo menej. Víťazstvo Grékov Peržanom úplne vyrazilo dych nečakali, že by mohli s takou malou gréckou flotilou prehrať a Gréci nečakali, že to pôjde tak ľahko. Počas tohto dňa Gréci svoje pozície udržali na mori a Leónidas a jeho vojsko na súši.
Druhý deň bitky.
Už počas príchodu poslali Peržania 200 lodí pozdĺž severnej strany ostrova Eubója dúfajúc, že keď oboplávajú ostrov napadnú Grékov od chrbta, ale v noci vypukla zúrivá búrka a vzniesla sa víchrica a perzská flotila , ktorá mala oboplávať Eubóju sa dostala do ohniska búrky a všetkých 200 lodí skončilo na dne Egejského mora. To bolo zlé znamenie, ktoré Peržania nemohli ignorovať, ale nad ktorým zaplesali srdcia gréckych bojovníkov. Nasledujúci deň priniesol ďalšie krviprelievanie, ale Gréci stále držali svoje vytýčené obranné pozície. Zatiaľ čo Leónidas viedol ťažké boje s Peržanmi na súši, viedol Themistokles kúsok od mysu Artemision aténske námorníctvo opäť do boja proti perzskej flotile. Bez perzských lodí , ktoré mali napadnúť Grékov od chrbta sa Themistokles mohol sústrediť výhradne na to čo videl pred sebou, ale aj tak mal jednu loď na päť perzských. Presné podrobnosti bitky sa nám nedochovali, ale vieme, že grécke triéry opäť zničili veľké množstvo perzských lodí a na konci dňa bola obdobná situácia ako deň predtým. Peržania sa opäť pokúsili poraziť Themistokla, ale neviedlo sa im o nič lepšie ako v predošlý deň. Bolo to ďalšie psychologické víťazstvo pre Grékov a ďalšia rana pre Peržanov.
Záverečné boje.
V tretí deň sa na súši Peržanom za pomoci zradcu podarilo obkľúčiť grécke vojsko vedené Leónidom a všetkých ich pobiť. Zatiaľ čo kúsok od pobrežia mysu Artemision Themistokles odrazil perzskú flotilu, ale tentoraz utrpel značné straty a prišiel o časť svojho loďstva. Podľa Herodota asi polovica gréckeho námorníctva bola zničená alebo poškodená. Keďže sa ale dozvedeli o kolapse gréckej pozemnej obrany, Themistokles už nemal dôvod prieplav ďalej brániť a odviedol svoju flotilu na juh smerom k Aténam, kde pomohli pri evakuácii aténskeho obyvateľstva na ostrov Salamína a pripravili sa na ďalšiu bitku, ktorá sa onedlho odohrala pri Salamíne a skončila sa ohromujúcim víťazstvom Grékov.