burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Burdov (národná prírodná rezervácia)

Burdov alebo Kováčovské kopce - juh je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Chľaba a Kamenica nad Hronom v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji, v pohorí Burda. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1966 na rozlohe 364,1400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je andezitová pahorkatina s najbohatšou teplomilnou flórou na Slovensku. Teplomilné dúbravy sa striedajú s lesostepou a s enklávami skalnej stepi. Množstvo vzácnych botanických druhov tu má jediné nálezisko na Slovensku a najsevernejší výskyt v severnej Európe.
Čenkovská lesostep

Čenkovská lesostep je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Mužla v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1964, 1988 na rozlohe 79,6000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu teplomilných spoločenstiev piesočnatých biotopov Podunajskej nížiny s chránenými a ohrozenými druhmi rastlín (škumpy vlasatej, kosatca piesočnatého, chvojníka dvojklasého, gypsomilky zväzkovitej piesočnej a i.) a živočíchov."
Čenkovská step

Čenkovská step je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Mužla v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1951, 1993 na rozlohe 3,5700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Významná lokalita stepných spoločenstiev psamofytných rastlín a teplomilného hmyzu s najsevernejším európskym a jediným slovenským výskytom chvojníka dvojklasého (Ephedra distachya). Lokalita je reliktom pleistocénnych stepí z obdobia sprašových fáz."
Čierna voda (prírodná rezervácia)

Čierna voda je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území mesta Šurany v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1986 na rozlohe 6,3176 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu mŕtveho ramena s bohatým výskytom leknice žltej (Nuphar luteum (L.) Sm.), dôležitého z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Čistiny

Čistiny je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Kamenín a Kamenný Most v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2001 na rozlohe 17,8477 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany zvyškov halofytnej vegetácie."
Drieňová hora

Drieňová hora je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Vieska v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1964 na rozlohe 0,9700 ha. Rozloha ochranného pásma bola určená na 2,4400 ha.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie predstavuje zachovaný zvyšok pôvodných stepných rastlinných a živočíšnych spoločenstiev podunajských sprašovych pahorkatín s výskytom chránených druhov. Využité je pre ciele vedeckovýskumné."
Jurský Chlm

Jurský Chlm je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Mužla v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1993 na rozlohe 5,8003 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Predmetom ochrany v tomto chránenom území je ojedinelý výskyt kozinca bezbyľového na neveľkej ploche, miestami aj so zlatou bradou južnou. Z fytogeografického hľadiska ide o vzácny druh, ktorý slúži pre účely výskumné, ako i náučné a propagačné."
Kamenický sprašový profil

Kamenický sprašový profil je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kamenica nad Hronom v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 0,1500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu 5 až 15 metrov vysokého sprašového profilu s hniezdami vtákov na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Kamenínske slanisko

Kamenínske slanisko je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kamenín v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1953, 1983 na rozlohe 34,8885 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu zachovalého, špecificky vyvinutého zvyšku pôvodných slanísk na juhozápadnom Slovensku s výskytom ojedinelých rastlinných spoločenstiev, ako aj jednotlivých druhov rastlín na vedeckovýskumné a náučné ciele."
Komjatický park

Komjatický park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Komjatice v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 6,4929 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Komjatice."
Leliansky les

Leliansky les alebo Kováčovské kopce - sever je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Leľa a Chľaba v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji, v pohorí Burda. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1966 na rozlohe 198,7400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Severná časť Kováčovských kopcov - plošina a svahy do užľabín. Územie reprezentuje lesné typy dubového a bukovo-dubového stupňa - dôležitý doklad výskytu buka v skupine lesných typov bukových dúbrav v najnižšej polohe nášho štátu a najteplejších území."
Lipovský park

Lipovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lipová v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 3,4320 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v Lipovej."
Maniansky park

Maniansky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Maňa v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 7,6901 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Maňa."
Meander Chrenovky

Meander Chrenovky je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Dolný Ohaj v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 0,9607 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu uzavretého, osamostatneného meandra potoka Chrenovka s brehovými porastami, ktorý je význačným biologickým objektom v poľnohospodárskej krajine."
Moľvy

Moľvy je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zemné v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2001 na rozlohe 8,5260 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené z dôvodu zabezpečenia ochrany zachovalých mokraďových spoločenstiev v intenzívne poľnohospodársky využívanej krajine."
Palárikovské lúky

Palárikovské lúky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Palárikovo v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2011 na rozlohe 16,9313 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie je zabezpečenie ochrany zachovalých biotopov európskeho významu: Nížinné a podhorské kosné lúky (6510) a Vnútrozemské slaniská a slané lúky (1340) a druhov európskeho významu: pichliač úzkolistý (Cirsium brachycephalum) a kunka červenobruchá (Bombina bombina)."
Palárikovský park

Palárikovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Palárikovo v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 50,8776 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Palárikovo."
Potok Chrenovka

Potok Chrenovka je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Nové Zámky, Bešeňov, Bánov a Dolný Ohaj v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 25,8845 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana jedného z posledných neregulovaných vodných tokov v okrese Nové Zámky s fragmentami prirodzených porastov, ktorý je význačným biologickým objektom v poľnohospodárskej krajine."
Rieka Žitava

Rieka Žitava je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Michal nad Žitavou, Maňa a Kmeťovo v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1990 na rozlohe 1,8221 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana starého toku rieky Žitavy s brehovými porastami ako cenného biologického a krajinárskeho prvku v intenzívne poľnohospodársky využívanej krajine, dôležitého z vedeckovýskumného, kultúrneho, náučného a ekologického hľadiska."
Rúbaniansky park

Rúbaniansky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Rúbaň v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 5,7674 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Rúbaň."
Sovie vinohrady

Sovie vinohrady je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Salka v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1993 na rozlohe 4,8600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Enkláva teplomilnej vegetácie s najväčším výskytom katranu tatárskeho na Slovensku. Viacero chránených druhov flóry, medzi nimi aj drevina mechúrik stromovitý. Ide o izolovanú a vzácnu lokalitu."
Šurianske slaniská

Šurianske slaniská je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Šurany v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2012 na rozlohe 169,4038 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je zabezpečenie ochrany biotopov európskeho významu: Vnútrozemské slaniská a slané lúky (1340), Nížinné a podhorské kosné lúky (6510) a druhov európskeho významu: pichliač úzkolistý (Cirsium brachycephalum) a kunka červenobruchá (Bombina bombina)."
Torozlín

Torozlín je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Komjatice v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 5,4008 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou územia európskeho významu Dolný háj.
Predmetom ochrany je: "Ochrana vodného biotopu s výskytom chránených a zriedkavých druhov rastlín a živočíchov na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Veľký les

Veľký les je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území mesta Šurany v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1993 na rozlohe 21,0900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Lesné porasty územia reprezentujú prirodzený typ lesa v Podunajskej nížine, ktorý sa v prirodzenej podobe zachoval v podmienkach intenzívne využívanej poľnohospodárskej krajiny len fragmentárne."
Vŕšok

Vŕšok je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nána v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1965 na rozlohe 1,4525 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie predstavuje vedeckovýskumný objekt, zvyšok pôvodného spoločenstva xerotermnej fauny a flóry s výskytom viacerých vzácnych a reliktných druhov rastlín (Crambe tatarica, Althea pallida) a živočíchov (Ditomus clypeatus, Psammotettix slovacus a i.)."
Žitavský luh

Žitavský luh je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Dunajské luhy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Kmeťovo, Maňa a Michal nad Žitavou v okrese Nové Zámky v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1980 na rozlohe 74,6884 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje posledný zvyšok pôvodného meandrujúceho toku, kde každoročne hniezdia mnohé chránené druhy avifauny a zároveň je i stanovišťom pri migrácii vodného vtáctva."
Topoľčiansky park

Topoľčiansky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Topoľčianky v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 10,3300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je mimoriadne cenný historický park na okraji obce Topoľčianky pri kaštieli, ktorý voľne prechádza do lesných porastov pohoria Tribeč. Ide o jeden z najväčších najstarších parkov na Slovensku - niektoré jedince pochádzajú z rokov 1800–1810. Celkovo je tu zastúpených vyše 300 taxónov drevín.
Včelár (národná prírodná rezervácia)

Včelár je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Obyce v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1983 na rozlohe 8,7600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovaných suchomilných a teplomilných rastlinných a živočíšnych spoločenstiev skalnej lesostepi na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Bohunický park

Bohunický park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Bohunice v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 3,6028 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Významná zložka prírodného prostredia okresu Levice. Má mikroklimatický a hygienický význam a veľkú biologickú, vedeckú, estetickú a kultúrnu hodnotu. Prispieva k zvýšeniu pestrosti odlesnenej poľnohospodárskej krajiny a k stabilizácii životného prostredia okresu Levice."
Hlohyňa

Hlohyňa je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kukučínov v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1982 na rozlohe 2,5400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu najzachovalejšieho a jedného z posledných zvyškov lužných lesov v okrese Levice s charakteristickým drevinovým zložením (topoľ sivý, jelša lepkavá, vŕba biela) na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Horšianska dolina

Horšianska dolina je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Levice, Drženice časť Kmeťovce, Žemberovce a Krškany v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1976 na rozlohe 313,3772 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana neobyčajného geomorfologického útvaru - doliny hlboko zarezanej do andezitového podložia Ipeľskej pahorkatiny s prudkými svahmi a miestami so stenami vysokými 20-30 m. Svojrázna teplomilná vegetácia so zriedkavými a vzácnymi druhmi."
Jabloňovský Roháč

Jabloňovský Roháč je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Štiavnické vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Jabloňovce a Dekýš v okrese Levice a okrese Banská Štiavnica v Nitrianskom kraji a Banskobystrickém kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1951, 1984, 1988 na rozlohe 64,64 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu zachovalých spoločenstiev bukových dúbrav a bučín na vulkanitoch Štiavnických vrchov."
Kráľovičova slatina

Kráľovičova slatina je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Horné Semerovce v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2000 na rozlohe 0,2632 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHA je vyhlásený z dôvodu zabezpečenia ochrany rašeliniska v uzavretej terénnej depresii lesného spoločenstva v Ipeľskej pahorkatine."
Kusá hora (prírodná rezervácia)

Kusá hora je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hronské Kľačany v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2001 na rozlohe 6,1579 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené z dôvodu zabezpečenia ochrany fragmentov významnej xerotermnej stepi na andezitoch s niektorými ohrozenými druhmi flóry Slovenska."
Levické rybníky

Levické rybníky je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území mesta Levice v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1974 na rozlohe 91,8300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené za účelom ochrany vodného vtáctva a vodných biocenóz na vedeckovýskumné ciele."
Karpatsko-balkanske planine

Karpatsko-balkanske planine () je sústava pohorí v strednej časti severného Balkánu. Zaberá priestor medzi Panónskou panvou s údolím Veľkej Moravy na západe, Rodopskou planinou na juhu, Dolnodunajskou nížinou na východe a Dunajom na severe. Tvoria ich horniny rôzneho veku a pôvodu, ako je pieskovec, vápenec a vulkanické horniny, ojedinele dosahujúce hrúbku 6001000 metrov.
Všeobecná charakteristika.
Povrchové a podzemné krasové útvary sú veľmi časté, aj keď nie rozsiahle. Z povrchových krasových javov sú zastúpené trhliny, závrty a krasové polia, doplnené o množstvo jaskýň (Resavska, Zlotska (Lazareva), Bogovinska, Ceremošnja, Dubočka, Ravanička). Planiny sú pokryté lesmi a pastvinami, v podzemí sa ukrývajú veľké zásoby hnedého a čierneho uhlia, medi, zlata i striebra. Karpatske (na severe) a Balkanske planine (na juhu) oddeľuje línia Ražanj (dolina Moravice) – Sokobanjska kotlina – Knjaževačka kotlina.
Planine.
Na území Karpatsko-balkánskych vrchov boli vytvorené 3 horské hrebene, oddelené kotlinami a údoliami riek. Vnútornú (západnú) časť tvoria pohoria Zviške, Homoljske, Beljanica, Kučajske, Rtanj, Ozren, Devica a Suva planina. Centrálnu časť tvoria celky Šomrda, Stol, Veliki Krš, Crni vrh, Tupužnica, Tresibaba a Svrljiške planine, vonkajšiu (východnú) časť tvoria pohoria Miroč, Veliki Greben, Deli Jovan i Stara planina. Táto časť má dĺžku asi 90 kilometrov a nachádza sa tu najvyšší vrchol celej sústavy i centrálneho Srbska, Midžur ().
Údolia a rokliny.
Vrchy sú rozdelené kotlinami a tiesňavami, ktorými vedú hlavné cesty. Najznámejšie kotliny sú: Zviždška (Kučevska), Homoljska (Žagubička), Crnorečka a Zaječarska. V balkánskej horskej oblasti sú to: Knjaževačka, Sokobanjska, Svrljiška, Belopalanačka, Zaplanjska i Pirotska. Medzi kotlinami je tiež viacero tiesňav, napríklad: Đerdapska, Čestobrodica a Sićevačka.
Donjopodunavska nizija.
Donjopodunavska nizija zahŕňa Negotinsku Krajinu i Ključ, v ohybe Dunaja v blízkosti Kladova. Negotinska Krajina sa nachádza v severovýchodnej časti Srbska, ohraničená Miročom i Deli Jovanom. Predstavuje najnižšiu, úrodnú a dobre upravenú kotlinu v Srbsku (). Ključ sa nachádza v ohybe Dunaja pri Kladove, medzi roklinou Železné vráta, Miročom a riekou Vratnjanska. Negotinska Krajina i Ključ predstavujú dôležitý prvok hospodárskeho významu riečnej dopravy (Dunaj), rybárstva a vinohradníctva.
Levický park

Levický park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Levice v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 1,7277 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v Leviciach."
Patianska cerina

Patianska cerina je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Veľký Ďur v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1949, 1983 na rozlohe 26,5000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana najzachovalejších ukážok cerových porastov pahorkatín južného Slovenska na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Šándorky

Šándorky je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Dedina v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2010 na rozlohe 3,1132 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu je zabezpečenie ochrany biotopov európskeho významu: Suchomilné travinno-bylinné a krovinové porasty na vápnitom substráte s významným výskytom druhov čeľade Orchidaceae (6210), Subpanónske travinno-bylinné porasty (6240), Xerotermné kroviny (40A0), Pionierske porasty zväzu Alysso-Sedion albi na plytkých karbonátových a bázických substrátoch (6110) a druhov rastlín európskeho významu: poniklec veľkokvetý (Pulsatilla grandis) a hadinec červený (Echium russicum)."
Šípka (prírodná rezervácia)

Šípka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Plášťovce v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1988 na rozlohe 46,8400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje zachovalý biotop lesostepnej a stepnej vegetácie."
Travertínová kopa

Travertínová kopa je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Santovka v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1958 na rozlohe 0,0140 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je dôkazom vzniku pevnej horniny - travertínu z výronu kyselky."
Vozokánsky luh

Vozokánsky luh je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hronovce v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v rokoch 1953, 1993 na rozlohe 11,0500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana posledného zvyšku pôvodného lužného lesa na dolnom Pohroní. Toto pomerne malé územie je významným hniezdiskom vodného vtáctva. Plní i krajinotvornú a estetickú funkciu."
Zlepencová terasa

Zlepencová terasa je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Šahy v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 2001 na rozlohe 1,2076 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovaných zvyškov riečnych terás na Ipeľskej nive."
Želiezovský park

Želiezovský park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Želiezovce v okrese Levice v Nitrianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1984 na rozlohe 13,2725 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana historického parku v obci Želiezovce, ktorý pôvodne niesol meno nemeckého hudobného skladateľa Franza Schuberta."
Donovan

Donovan Phillip Leitch (* 10. máj 1946, Glasgow, Spojené kráľovstvo) je škótsky spevák a básnik.
Životopis.
Narodil sa v Glasgowe, ale v roku 1956 sa s rodinou presťahoval do Anglicka. Do svojich zhruba 15 rokov bol bezproblémové dieťa, okolo tohto roku začal utekať z domu. 
So spievaním začínal v kluboch, kde sa sprevádzal na gitaru a fúkaciu harmoniku, tam bol tiež objavený pre nahrávacie štúdiá a stal sa veľmi populárnym. 
V roku 1970 sa celkom nečakane usadil na britskom vidieku, kde sa aj oženil. Svoje hudobné aktivity značne obmedzil, zameral sa na tvorbu detských piesní. Do povedomia sa vrátil roku 1996 albumom "Sutras". Koncertuje sporadicky a keď už, tak len na hudobných festivaloch či jednorazových akciách.
Dielo.
Jeho texty sú o vetre, láske, kvetoch čím sa niekedy dostal pomerne blízko k beat generation. Často je chybne označovaný za britskú obdobu Boba Dylana, hoci inštrumentácie, vokálne prezentácie, melodika aj textová vyhranenosť oboch dvoch interpretov sa veľmi líšia.
Jeho najznámejšou piesňou je pravdepodobne "Catch the Wind" z roku 1965, ktorá ho preslávila. Medzi ďalšie hity z 60. rokov sa radí aj napr. "Colours", "Jennifer Juniper", "Hurd Gurd Man", "Sunshine Superman", "Atlantis", "Mellow Yellow" alebo "Goo Goo Barabajagal (Love Is Hot)". Už od počiatkov sa nebál experimentovať s elektrickými nástrojmi. Od roku 1966 je výrazne ovplyvnený indickou hudbou aj filozofiou, ktoré sa prejavili ako v jeho hudbe, tak aj životnom štýle. Priaznivec budhizmu.
Donovan (rozlišovacia stránka)

Donovan môže byť:
Ochranné pásmo vodárenského zdroja

Ochranné pásma vodárenských zdrojov sú štátom definované pásma hygienickej ochrany zdrojov vôd používaných najčastejšie na prípravu pitnej vody. Každý štát má pre tieto zóny svoju vlastnú legislatívu, ktorá sa v priebehu času mení.
Slovenská legislatíva.
Slovenská legislatíva definuje pásma hygienickej ochrany v zákone v tzv. Vodnom zákone 
§ 7 odst.1 - Vody určené na odbery vôd pre pitnú vodu 
§ 32 odst.2 - Ochranné pásma vodárenských zdrojov
Česká legislatíva.
Česká legislatíva definuje pásma hygienickej ochrany v zákone č. 254/2001 Zb.
1. liga hádzanárov 2015/16

1. liga hádzanárov v sezóne 2015/16 bol 23. ročník 1. ligy hádzanárov, druhej najvyššej hádzanárskej súťaže mužov na Slovensku, ktorú kontroluje Slovenský zväz hádzanej (SZH). Počet družstiev sa oproti minulej sezóne znížil o 3 účastníkov. Systém súťaže sa oproti minulej sezóne mierne pozmenil: po odohraní regionálnych skupín víťaz regionálnej skupiny B a najlepšie 3 celky skupiny B vytvorili štvorčlennú báráž o postup do extraligy. Víťazom sa stalo družstvo MHK Piešťany.
Účastníci.
Pozn: Družstvá ŠKP Bratislava "B" a TJ Baník Lehota pod Vtáčnikom sa oproti minulej sezóne do súťaže neprihlásili. 
Pozn: Družstvá HT Tatran Prešov "B" a ŠK Noxwel Sečovce sa oproti minulej sezóne do súťaže neprihlásili.
Gradec (Záhreb)

Gradec alebo Grič je názov historickej časti Záhrebu na svahu Medvednice, z ktorej po spojení s Kaptolom vznikol dnešný Záhreb.
Roku 1242 vydal Belo IV. Zlatú bulu, v ktorej mesto vyhlásil za "slobodné a kráľovské mesto na kopci Gradeci záhrebskom". V rokoch 1242 až 1266 je mesto opevnené hradbami a vežami, a preto sa dodnes zachoval jeho pôvodný tvar a usporiadanie ulíc. 
Gradec sa spojil s Kaptolom 7. septembra 1850, čím sa začala moderná história mesta Záhreb.
Podľa administratívneho delenia Gradec od roku 1999 patrí do mestskej štvrti "Gornji grad - Medveščak".
Ulice.
Dochovali sa stredoveké názvy niektorých Gradeckých ulíc, dnes sú tieto ulice premenované.
Mestské brány.
Mesto malo päť alebo šesť brán, tri veľké a dve (tri) vedľajšie.
Malé brány.
Veľké brány (Kamenita, Nova i Mesnička) boli štvoruholníkové veže, cez ktoré sa vchádzalo do mesta. Malé brány boli jednoduché a mohli cez nich prechádzať len chodci. Kľúče od brán uchovávali mešťania bývajúci v ich blízkosti. Pred zatváraním brán zvonil štvrť hodiny v mestskej zvonici zvon Lotrščak, upozorňujúci mešťanov, ktorí sa zdržali za mestskými hradbami, aby sa ihneď vrátili domov.
Zo všetkých mestských brán sa dodnes dochovali len Kamenita vrata.
Historické pamiatky a kultúra.
Centrom Gradecu je Markovo námestie "(Markov trg)", ktorému dominuje Kostol sv. Marka (postavený v 13. storočí v románskom slohu, v druhej polovici 14. storočia prestavaný a dostavaný, 1876-1882 obnovený v neogotickom štýle po zemetrasení).
Na námestí sa tiež nachádzajú:
Ďalšie kultúrno-historické pamiatky na Griči:
Plavno (národná prírodná rezervácia)

Plavno je národná prírodná rezervácia v katastri Šalkovej (časť Banskej Bystrice).
Polohopis.
Národná prírodná rezervácia sa nachádza nad Šalkovou v približnej nadmorskej výške 450600 metrov, pri ceste medzi Salkovou a Ponikmi., približne 1,7 km juhovýchodne vzdušnou čiarou od železničnej stanici v Šalkovej,
Prírodná rezervácia.
Rozloha rezervácie je 280 800 m², ochranné pásmo nie je stanovené. Ochranný stupeň je číslo 5. Pamiatka bola vyhlásená Výnosom Ministerstva kultúry SSR č.1160/1988-32 z 30. júna 1988. Chránený areál spravuje Štátna ochrana prírody stredisko CHKO Poľana.
Účelom prírodnej rezervácie je ochrana „"zachovalých lesných spoločenstiev s tisom obyčajným (Taxus baccata L.) vo Zvolenskej kotline. Hoci nejde o pôvodný prirodzený les, NPR je územím s vyzretou fytocenózou a zoocenózou nadobúdajúcou charakter prirodzenej štruktúry.."“ V NPR sa nachádzajú aj jedľovo-bukové lesy.
Bučkova jama

Bučkova jama je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Vrbovce v okrese Myjava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 40,91 ha. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Najväčší komplex zachovaných bielokarpatských zosuvových lúk a výberkových lesov masívu Žalostinej s výskytom mnohých chránených a ohrozených druhov rastlín a živočíchov."
Kožíkov vrch

Kožíkov vrch je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Vrbovce v okrese Myjava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 2,8285 ha. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany sú: "Posledné zvyšky pôvodných lúčnych spoločenstiev, ktoré neboli zasiahnuté procesmi intenzifikácie poľnohospodárskej výroby. Tvorí cenné refúgium lúčnych vstavačovitých rastlín v nižších polohách flyša Bielych Karpát."
Ševcova skala

Ševcova skala je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území mesta Brezová pod Bradlom v okrese Myjava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 16,34 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Malé Karpaty. Po západnom a severnom okraji chráneného územia prechádza modrá turistická značka vedúca z Brezovej pod Bradlom na Dvoly a Pustú Ves. 
Predmetom ochrany je: "Ochrana lokality s výskytom rastlinného druhu prvosienky holej (Primula auricula) na území CHKO Malé Karpaty."
Šifflovské

Šifflovské je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Chvojnica v okrese Myjava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 na rozlohe 1,8544 ha. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jednokostná pramenisková lúka s penovcovým prameniskom s početnou populáciou ohrozeného druhu Dactylorhiza incarnata a ďalších druhov čeľade Orchideace a s prameniskovou biocenózou."
Štefanová (prírodná pamiatka)

Štefanová je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Vrbovce v okrese Myjava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1990 na rozlohe 5,4759 ha. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Zvyšky lúk masívu Žalostinej na flyšových zosuvoch s cennými populáciami ohrozených druhov rastlín, vrátane čeľade vstavačovitých, dôležitého z hľadiska vedeckovýskumného, kultúrneho a ochrany genofondu."
Žalostiná

Žalostiná je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Chvojnica v okrese Myjava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené alebo novelizované v roku 1994 na rozlohe 2,1199 ha. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Za chránené územie je vyhlásené jedno z mála zachovalých zosuvných pramenísk v západnej časti Bielych Karpát. Pramenná mokraď je v zosuvnej jame s veľkou pestrosťou biotopov na malej ploche s výskytom ohrozených druhov flóry a fauny."
Malejov (prírodná pamiatka)

Malejov je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Vrbovce v okrese Myjava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 0,8241 ha. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany sú: "Fragmenty bielokarpatských lúk s cennými populáciami Orchis ustulata a Dactylorhiza incarnata. Výskyt ohrozených rastlinných druhov z čeľade Orchidaceae indikuje možný výskyt ohrozených taxónov hmyzu a malakofauny v chránenom území."
Sportivnyj komplex Jubilejnyj

Sportivnyj komplex Jubilejnyj () je krytá športová hala a koncertný komplex v Petrohrade. Disponuje kapacitou 7 012 miest pre ľadový hokej a až 7 700 miest pre basketbal. Prístupná je zo stanice metra Sportivnaja. Komplex bol dokončený v roku 1967 ako dar odborového zväzu mestu pri príležitosti 50. výročia sovietskej moci. 
Aréna bola dejiskom MS v ľadovom hokeji v rokoch 2000 a 2016. Je určená pre širokú škálu aktivít ako, napr. atletický tréning a súťaže, konvencie, festivaly a hudobné koncerty. Komplex Jubilejnyj bol domovským štadiónom basketbalového klubu Spartak Petrohrad, mužského aj ženského tímu.
Novi fosili

Novi fosili (v cyrilike Нови фосили) je juhoslovanská a chorvátska hudobná skupina, ktorá bola veľmi populárna počas existencie Juhoslávie.
Dejiny.
Skupina vznikla v Záhrebe v roku 1969. Ich prvý úspech bol v roku 1976, kedy sa zúčastnili festivalu „Festival zabavne glazbe Split“, kde zožali úspech s piesňou Diridonda. Táto pieseň sa stala obrovským hitom, a bola preložená do viacerých jazykov, napríklad do poľštiny, fínčiny, ale aj do slovenčiny - vo verzii od Heleny Vrtichovej.
Brodziansky park

Brodziansky park je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Brodzany v okrese Partizánske v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 6,702 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na chránenom území platí 3. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Historický park založený koncom 19. storočia v prírodno-krajinárskom slohu v blízkosti renesančno-barokového kaštieľa. Po 2. svetovej vojne bol park značne zanedbaný. Rastú tu aj jedince cudzokrajných druhov drevín."
Dobrotínske skaly

Dobrotínske skaly je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Veľké Uherce v okrese Partizánske v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Ponitrie. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Floristicky pestré zvyšky xerotermných spoločenstiev severnej časti geomorfologického celku Tribeč na vedeckovýskumné, kultúrno-výchovné a náučné ciele."
Chynoriansky luh

Chynoriansky luh je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Chynorany v okrese Partizánske v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Jediný zvyšok pôvodného lužného lesa Hornej Nitry, s typickým charakterom tvrdého luhu skupiny lesných typov brestových jasenín s hrabom. Významný biotop rastlinstva a živočíšstva, najmä vtáctva lužného lesa."
Nitrica (prírodná pamiatka)

Nitrica je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Hradište a Skačany v okrese Partizánske v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Na území pamiatky platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Zvyšky pôvodného toku riečky Nitrica so zachovalým brehovým porastom a lužným lesom v severnom výbežku Podunajskej nížiny. Lokalita je dôležitá z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Veľký vrch (prírodná rezervácia)

Veľký vrch je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Malé Kršteňany v okrese Partizánske v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1967 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Významná lokalita vzácnych teplomilných spoločenstiev rastlín a živočíchov, z ktorých viaceré druhy tu dosahujú severnú hranicu svojho rozšírenia. Územie je využité ako vedeckovýskumný objekt."
Cetuna

Cetuna je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Bzince pod Javorinou v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 0,2869 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Významná slatinná lúka v masíve Javoriny s výskytom chránených a ohrozených druhov vstavačovitých rastlín ("Gymnadenia densiflora", "Epipactis palustris", "Eriophorum latifolium"). Žije tu reliktný mäkkýš "Vertigo moulisiana"."
Hájnica

Hájnica je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnnych územiach obcí Trenčianske Bohuslavice , Haluzice v okrese Nové Mesto nad Váhom a Štvrtok v okrese Trenčín, v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1967 na rozlohe 2,2283 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Zvyšky xerotermných trávnatých zárastov s masovým výskytom chráneného druhu hlaváčika jarného ("Adonis vernalis"), ktorý v týchto oblastiach dosahuje severnú hranicu svojho rozšírenia na území Slovenska. Chránené územie sa využíva ako vedeckovýskumný objekt."
Kobela (prírodná rezervácia)

Kobela je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území mesta Nové Mesto nad Váhom v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 a novelizované v roku 2009 na rozlohe 6,0375 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "biotopy európskeho významu: suchomilné travinno-bylinné a krovinové porasty na vápnitom substráte (6210) a xerotermné kroviny (40A0) a druhy európskeho významu: poniklec veľkokvetý ("Pulsatilla grandis"), priadkovec trnkový ("Eriogaster catax") a spriadač kostihojový ("Callimorpha quadripunctaria")."
VTB Ledovyj dvorec

VTB Ledovyj dvorec () je krytá multifunkčná športová hala v Moskve. Sponzorom štadiónu je ruská banka VTB. Ide o domáci štadión pre tím PCHK CSKA. V roku 2016 sa štadión stal dejiskom MS v ľadovom hokeji. Výstavba arény stála celkovo 4,5 miliardy rubľov.
Lopeníček

Lopeníček je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Bošáca v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2002 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Jedna z najbohatších lokalít výskytu ohrozeného druhu vstavača obyčajného (Orchis morio) evidovanej od roku 1989 ako genofondová plocha, ktorá je súčasťou biocentra regionálneho významu Lopeník na území CHKO Biele Karpaty."
Mravcové

Mravcové je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Bošáca v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2002 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Cenné penovcové refúgium vstavačovitých druhov rastlín a bezstavovcov."
Plešivec (prírodná rezervácia)

Plešivec je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malé Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Čachtice a Častkovce v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1976 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Rozprestiera sa na východnom a južnom svahu vrchu Veľký Plešivec a je súčasťou CHKO Malé Karpaty. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Po západnom okraji chráneného územia prechádza modrá turistická značka vedúca zo Šípkového na Čachtický hrad. 
Predmetom ochrany je: "Zachovalý, esteticky významný krajinný prvok so svojráznymi geobiocenózami charakteru skalnej stepi a lesostepi, na ktoré sa viaže bohatý výskyt vzácneho teplo- a suchomilného rastlinstva a živočíšstva."
Turecký vrch (prírodná rezervácia)

Turecký vrch je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Trenčianske Bohuslavice, Nové Mesto nad Váhom v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Xerotermné biocenózy s bohatým výskytom panónskych, pontických a mediteránnych druhov na vedeckovýskumné a náučné ciele."
Záhradská

Zahradská je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lubina v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 1,2823 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Prirodzené spoločenstvá aluviálnych slatín s bohatou populáciou kruštíka močiarneho (Epipactis palustris) na vedeckovýskumné a náučné ciele, ako aj záchranu genofondu ohrozeného rastlinného druhu."
Blažejová (prírodná pamiatka)

Blažejová je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Bošáca v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 2,1613 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Cenné lúčne spoločenstvo s výskytom vzácnych a ohrozených druhov rastlín. Chránené územmie je významné z hľadiska zachovania biodiverzity a ekologickej stability územia, slúži pre vedeckovýskumné a náučné ciele."
Grúň (prírodná pamiatka)

Grúň je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Bošáca v okrese Nové Mesto nad Váhom v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe 16,01 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou CHKO Biele Karpaty. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Komplex cenných lúčnych, lesných a pasienkových spoločenstiev organizmov s bohatým zastúpením vstavačovitých rastlín. Prírodná pamiatka je významná z hľadiska zachovania biodiverzity a ekologickej stability územia."
Čerešňová jaskyňa

Čerešňová jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Uhrovské Podhradie v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Jedlie

Jedlie je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Uhrovské Podhradie v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1974 na rozlohe 1,42 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Fytogeograficky významná lokalita tisu obyčajného (Taxus baccata L.) v Strážovských vrchoch."
Kňaží stôl (prírodná rezervácia)

Kňaží stôl je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ľutov, Trebichava v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 88,3100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ukážky prirodzených bučín, xerotermných dúbrav, stepných a lesostepných spoločenstiev Strážovských vrchov s chránenými a ohrozenými druhmi rastlín (aj z čeľade vstavačovitých) a živočíchov."
Ľutovský Drieňovec

Ľutovský Drieňovec je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Podlužany, Ľutov, Timoradza v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 260,04 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Výskyt veľkého množstva xerotermnej vegetácie (na južných svahoch Vysokej a Drieňovca) so vzácnymi druhmi rastlín aj živočíchov. Z lesných spoločenstiev sú na hrebeňoch zastúpené bučiny, miestami aj voľné dúbravy."
Smradľavý vrch

Smradľavý vrch je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Timoradza v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1954 na rozlohe 30,7747 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie sa nachádza severne od obce Timoradza, medzi dolinkami Kostola a Kadvanová na juho-západnej časti bočného hrebienka. Bolo zriadené na ochranu fytogeograficky významného druhu - škumpy vlasatej, predstavujúcej treťohorný relikt."
Stará Bebrava

Stará Bebrava je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Čierna Lehota v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1987 na rozlohe 5,91 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Skameneliny živočíchov z obdobia druhohôr v Strážovských vrchoch, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska, ktoré umožňujú odlišovať jednotlivé skupiny kriedy ako geologického útvaru."
Udrina

Udrina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Trebichava, Slatina nad Bebravou a Timoradza v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 107,36 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie patrí medzi najvzácnejšie v okrese Bánovce nad Bebravou. Na južných expozíciách sú tu ideálne podmienky pre vývoj xerotermnej vegetácie a spoločenstiev s dubom plstnatým. Na chladnejších stanovištiach rastú bukové lesy."
Žrebíky

Žrebíky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Slatinka nad Bebravou, Krásna Ves v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 111,26 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie s bralným reliéfom tvoreným vápencami a dolomitmi bebravskej série. Výskyt povrchových a podzemných krasových útvarov, vzácnych druhov rastlín a živočíchov."
Hradná jaskyňa (prírodná pamiatka)

Hradná jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Uhrovské Podhradie v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Bindárka

Bindárka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Soblahov v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983 na rozlohe 8,9829 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Ucelený komplex močiarnych i mezofilných aluviálnych biocenóz s bohatým zastúpením charakteristických i existenčne ohrozených zriedkavých druhov rastlín v prirodzených spoločenstvách na vedeckovýskumné a náučné ciele."