Baracký potok

Baracký potok je potok v regióne Šariš, v severnej časti územia obcí Ruská Nová Ves a Teriakovce a vo východnej časti územia mesta Prešov v okrese Prešov v Prešovskom kraji. Je pravostranným prítokom Soľného potoka v povodí Torysy; má dĺžku . Je vodným tokom VIII. rádu. Hydrologický identifikátor: 4-32-04-432. Geomorfologická kategorizácia: geomorfologický celok Košická kotlina, geomorfologický podcelok Toryská pahorkatina.
Prameň.
Pramení v nadmorskej výške v severnej časti extravilánu obce Ruská Nová Ves v okrese Prešov, v geomorfologickom podcelku Toryská pahorkatina. 
Opis toku.
Od prameňa tečie v dĺžke 300 m juhozápadným smerom poľnohospodárskym extravilánom obce Ruská Nová Ves, v nadmorskej výške vteká na obecnú hranicu medzi Ruskou Novou Vsou a Teriakovcami, ktorú sleduje až po trojchotárnik, ľavým brehom obmýva pasienok v Ruskej Novej Vsi "Kalendáre", pokračuje lemovaný úzkym pásom príbrežnej vegetácie v smere juhozápadozápad, pravým brehom obmýva pole v Teriakovciach "Bodolazy", v nadmorskej výške priberá bezmenný ľavostranný prítok, v nadmorskej výške priberá ľavostranný prítok Činalovský potok, priteká na južný okraj intravilánu "Teriakoviec" a tu v nadmorskej výške priberá bezmenný pravostranný prítok a v krátkej vzdialenosti v nadmorskej výške i druhý bezmenný pravostranný prítok z poľa "Pod Sekom" v "Teriakovciach", v nadmorskej výške podteká cestu zo Solivaru do "Teriakoviec" a zároveň priteká na trojchotárnik, pokračuje po obecnej hranici medzi obcou Teriakovce a mestom Prešov, v nadmorskej výške opúšťa obecnú hranicu a vteká na územie mesta Prešov, pravým brehom obmýva pole "Šalgovícke jarky" v Prešove v mestskej časti Solivar, stáča sa na juhozápad, meandruje, v nadmorskej výške ústi do Soľného potoka ako jeho pravostranný prítok. Soľný potok ďalej ústi do Torysy. "Baracký potok" má štyri prítoky.
"Baracký potok" pramení v severnej časti extravilánu obce Ruská Nová Ves, sleduje obecnú hranicu medzi obcou Ruská Nová Ves a obcou Teriakovce, neskôr medzi Teriakovcami a mestom Prešov, kde v mestskej časti Solivar ústi do Soľného potoka v okrese Prešov v Prešovskom kraji, v geomorfologickom celku Košická kotlina, v geomorfologickom podcelku Toryská pahorkatina. 
Pôvod názvu.
Názov vodného toku "Baracký potok" má pôvod vo vlastníctve potoka "rehoľníkmi, mníchmi, bratmi", prípadne s ináč spájanými hospodármi s týmto geografickým objektom. Pomenovací akt prebehol v slovenskom jazykovom prostredí v podobe *"Bratský potok"; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol slovenský názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a modifikovaný do podoby → "Baracký . . .", keďže aj slovenské označenie "mních, rehoľník, brat" bolo pri prevzatí do maďarčiny modifikované do podoby "barát"; po opätovnom posune slovensko-maďarskej etnickej a jazykovej hranice bol tento názov späťprevzatý do slovenčiny v podobe → "Baracký potok" s ponechaním prídavného mena modifikovaného maďarčinou. Z apelatíva "brat/ barát" rozšírením o formant "-ský/ -cký" a kombináciou so všeobecným podstatným menom potok s významom "menší prirodzený vodný tok" bolo utvorené dvojčlenné hydronymum atributívneho typu (dvojčlenný determinatívny názov so zhodou) zložené z prídavného mena a z podstatného mena "Bratský potok/ Baracký potok" ako súčasť veľmi početnej skupiny názvov v slovenskej toponymii, najmä hydronymii. Vodný tok "Baracký potok" je vzdialený od poľa "Baracky" v Žehni a od lesa v Mirkovciach 10 km. Obec Mirkovce a obec Žehňa vzájomne susedia; les a lúka s názvom "Baracky" v obci Mirkovce sú pokračovaním poľa v Žehni s tým istým názvom. Polovica dnes zaniknutej obce "Nižné Mirkovce" v stredoveku patrila myšlianskemu prepoštstvu. "Prepoštstvo" pôvodom z apelatíva "prepošt" vo význame "prvý kanonik kapituly" z latinčiny "praepositus". Etymológia pôvodu názvu potoka "Baracký potok" z ovocnej dreviny "marhuľa", nárečovo "baracka", je málo pravdepodobná; je to iba náhodná zvuková zhoda; výskum ešte pokračuje.
Podobnú motiváciu pomenovania i analogický kontinuálny historický vývoj názvu vodného toku má i potok Baracký jarok s variantným názvom "Mníšsky jarok" tečúci cez pole "Fráterka" na území mesta Skalica. Maďarskú adaptáciu pôvodného slovenského názvu "Bratský" → "Baracký", ktorá bola späť prevzatá do slovenčiny s tým, že názov v slovenčine už nezískal svoju pôvodnú podobu, si niekedy zachovávajú v sebe i štandardizované slovenské geografické názvy. Podľa Andreja Závodného motiváciou pomenovania Barackého jarka je "vlastníctvo, príslušnosť územia k istej mníšskej reholi". Potvrdzuje to aj existencia variantného názvu k názvu Baracký jarok a to "Mníšsky jarok". Na území mesta Skalica pôsobilo niekoľko cirkevných rádov; od 15. storočia tu pôsobili "františkáni", v 17. storočí k nim pribudli "karmelitáni" a "jezuiti" (v roku 1662 založili gymnázium), neskôr "paulíni" a od konca 18. storočia "milosrdní bratia". Preto je vieryhodnejšie spájať pôvod názvu s užívacím vzťahom "mníchov, rehoľníkov, bratov" k pozemkom pri vodnom toku než s výskytom "marhúľ", nárečovo "baraciek".
Hydronymum "Baracký potok" bolo štandardizované v roku 1975. V čase štandardizačného procesu hydronymum "Baracký potok" bolo jedinečným hydronymom na Slovensku. Dvojslovné hydronymum "Baracký potok" v tvare zhodného prívlastku patrí do kategórie frekventovaných názvov potokov v množine slovenských štandardizovaných názvov vodných tokov.