Jozef Florián Babor

Jozef Florián Babor (* 4. máj 1872, Praha, Rakúsko-Uhorsko – † 11. január 1951, Bratislava) bol slovenský filozof, biológ, lekár, univerzitný profesor, malakológ, botanik a entomológ, filozofujúci biológ, novoscholastický filozof, českého pôvodu. Snažil sa zjednotiť najnovšie poznatky z biológie s katolíckym učením. 
Životopis.
Narodil sa v rodine Josefa Babora, učiteľa na farnej škole v Prahe a matky Anny, rodenej Liršovej. Predkovia jeho rodičov pochádzali z Čiech.
Po skončení základnej školy pokračoval v štúdiu na akademickom gymnáziu, kde maturoval v roku 1891. V roku 1897 ukončil štúdium na Lekárskej fakulte Karlovej univerzity v Prahe. Po absolvovaní univerzity vykonal študijnú cestu, počas ktorej navštívil Rakúsko-Uhorsko, Nemecko, Francúzsko, Taliansko, Veľkú Britániu, Holandsko a Švajčiarsko. Po promócii začína spočiatku pracovať ako súkromný neurológ a psychiater v Prahe. 
Dňa 17. augusta 1915 sa v Prahe oženil s dvadsaťtriročnou Marií Rejžkovou. V tej dobe bol lekárom pre nervové choroby v Prahe II. 
Neskôr pracoval ako vojenský lekár v Jindřichoviciach, od roku 1919 v Prahe, Košiciach, v Užhorode a v Trnave. V roku 1922 pracoval ako súkromný lekár a zmluvný prednosta vojenskej psychiatrickej liečebne v Trnave. V rokoch 1924 až 1943 pôsobil na LFUK v Bratislave, kde pôsobil ako profesor všeobecnej biológie v rokoch 1924 - 1947. Od roku 1939 pôsobil zároveň i na Prírodovedeckej fakulte tejto univerzity. Od roku 1928, kedy získal riadnu profesúru, prednáša systematickú zoológiu. V 40-tych rokoch 20. storočia pôsobil na štyroch bratislavských fakultách. Ako lekár sa popri neurológii zaoberal i problémami hematológie, sarkolýzy a otázkami zápalov a účinkami rádioaktivity. Bol tiež priekopníkom rádiobiológie na Slovensku. Zaoberal sa aj archeológiou a paleontológiou. Bol autorov viac ako 250 odborných vedeckých a popularizačných prác z rôznych odborov. Spolupracoval i na Jandovom "Veľkom ilustrovanom prírodopise" a Ottovom slovníku náučnom. Prispel i do "Slovenskej vlastivedy" o faune Slovenska. 
Profesor Babor sa stal priekopníkom slovenskej malakológie. Počas svojho života popísal niekoľko nových druhov mäkkýšov a napísal celý rad malakozoologických prác. V niektorých svojich prácach sa zaoberal i cicavcami, rybami, plazmi, obojživelníkmi a tiež vyššími i nižšími bezstavovcami. Zaoberal sa tiež entomológiou, hlavne koleopterológiou a svoje zbery prevádzal hlavne v okolí Nitry, odkiaľ jeho významné nálezy cituje vo svojom "Prehľade" i Antonín Fleischer.
Bol i profesor systematickej zoológie Prírodovedeckej fakulty Slovenskej univerzity (1940 - 1947), predseda mineralogicko-geologického a paleontologického odboru Slovenského vlastivedného múzea a neskôr i predseda Prírodovedného odboru Slovenského múzea. Bol i členom viacerých zahraničných vedeckých spoločností. 
MUDr. Jozef Florián Babor sa zaoberal aj otázkami mravnej zodpovednosti vedcov. 
Babor mal veľkú úctu k františkánskej spiritualite a bol presvedčený, že ona má najbližšie k slovenskej mentalite. Ako člen tretieho rádu sv. Františka prijal meno Columbanus. Bol externým profesorom na františkánskom Studium generale v Žiline. Filozofickými a náboženskými úvahami prispieval najmä do týchto časopisov: Františkánsky obzor, Kultúra, Filozofický sborník, Smer, Nová práca, Pero a Řád. Venoval sa najmä filozofii Dunsa Scota. Osobitnú pozornosť venoval najmä jeho náuke o individualite.