burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Zákon troch štádií

Zákon troch štádií je zákon od Augusta Comta, podľa ktorého ľudský duch, resp. ľudské poznanie prechádza vo svojom vývine tromi štádiami - "teologickým, metafyzickým a pozitívnym."
Tieto tri etapy zodpovedajú detstvu, mladosti a dospelosti ľudstva a objavujú sa aj v živote každého jednotlivca, ktorý svojim vývojom opakuje vývoj ľudstva a rozpamätáva sa, že bol v detstve teológom, v mladosti metafyzikom a v zrelom veku pozitivistom.
Keďže pozitívny vek je konečným stupňom intelektuálneho vývinu, zákon troch štádií hovorí aj to, že vedu ako spôsob chápania už nemožno prekročiť; zákon troch štádií teda podporuje aj scientizmus.
Vedecký zákon

Vedecký zákon je významový útvar, v ktorom sa manifestuje podstatná, nevyhnutná, opakujúca sa súvislosť. Vedecký zákon je produktom vedeckého osvojovania si sveta človekom (na rozdiel od zákona, ktorý je vo všeobecnosti výsledkom poznania ako takého). 
Podľa F. Nietzscheho je vedecký zákon užitočnou fikciou.
Zákon vylúčeného tretieho

Zákon vylúčeného tretieho je tautológia výrokovej logiky: p \/ non-p.
Zákon vylúčenia tretieho

Zákon vylúčenia tretieho (lat. exclusi tertii principium) je logický zákon, podľa ktorého z dvoch výrokov, a to takých, že v jednom sa
popiera to, čo sa tvrdí v druhom, je jeden určite pravdivý. Po prvý raz ho sformuloval Aristoteles.
Zákon zachovania hybnosti

Zákon zachovania hybnosti je fyzikálny zákon, ktorý vraví, že ak je výslednica F vonkajších síl nulová, je hybnosť p sústavy hmotných bodov konštantná.
p = m.v = konšt.
p - hybnosť;
m - hmotnosť;
v - rýchlosť
Zákonitosť

Zákonitosť je sústava zákonov, ktoré sa vzájomne podmieňujú, rozličným spôsobom preplietajú, modifikujú a vystupujú ako jednotný celok.
Dynamická zákonitosť

Dynamická zákonitosť je forma prejavu zákonitej súvislosti medzi predchádzajúcim a nasledujúcim
stavom systému a forma kauzálneho vzťahu, ako aj vzťahu stavov, pri ktorom daný stav systému jednoznačne určuje všetky jeho nasledujúce stavy, takže poznanie začiatočných podmienok umožňuje presne predpovedať ďalší vývin systému. Dynamická zákonitosť pôsobí vo všetkých autonómnych, od vonkajších
pôsobení málo závislých systémoch s relatívne neveľkým počtom prvkov. Dynamická zákonitosť určuje napríklad charakter pohybu planét v slnečnej sústave.
Každá dynamická zákonitosť predstavuje štatistickú zákonitosť s pravdepodobnosťou uskutočnenia udalostí blížiacou sa k jednej, alebo - v hraničných prípadoch, pre celkom nevyhnutné udalosti - rovnajúcou sa jednej.
Ekonomická zákonitosť

Ekonomická zákonitosť je sústava zákonov, ktorými sa riadi hospodárstvo.
Fyzikálna zákonitosť

Fyzikálna zákonitosť sú objektívne existujúce vzťahy medzi vlastnosťami určitej oblasti fyzikálnych javov.
Matematická zákonitosť

Matematická zákonitosť platí absolútne a bez výnimky pre všetky prípady, ktoré opisuje. Napríklad
tvrdenie súčet dvoch párnych čísel je párne číslo platí pre každé dve párne čísla a má teda nekonečne veľa konkretizácií. Presahuje tak hranice zmyslového poznania, lebo počet vnemov je iba konečný. Konečným ostáva, aj keď k nemu pridáme vnemy všetkých ľudí, ktorí kedy žili. Preto je tvrdenie zmyslami neoveriteľné a jeho dôkaz musí nutne byť 'nadzmyslový'. Metóda takého dôkazu je nerozlučne spojená so vznikom matematiky.
Štatistická zákonitosť

Štatistická zákonitosť je forma prejavu zákonitej súvislosti medzi predchádzajúcim a nasledujúcim stavom systému, forma kauzálneho vzťahu, pri ktorom daný stav systému určuje
všetky jeho nasledujúce vzťahy nie jednoznačne, ale iba s určitou pravdepodobnosťou, ktorá je objektivnou mierou možnosti realizácie tendencií zmeny, obsiahnutých v minulých stavoch. Štatistická zákonitosť pôsobí vo všetkých neautonómnych systémoch, ktoré závisia od stále sa meniacich vonkajších podmienok a obsahujú veľmi veľké množstvo prvkov.
De Morganove zákony

De Morganove zákony alebo De Morganove pravidlá sú zákony vyjadrujúce vo výrokovej logike vzťah medzi konjunkciou a disjunkciou a v predikátovej logike vzťah medzi generálnymi a existenčnými vetami.
De Morganove Zákony sú nasledujúce dva:
¬(j ∧ y) ≡ (¬ j v ¬ y),
¬(j v y) ≡ (¬ j ∧ ¬ y),
pričom j a y sú formuly výrokového počtu, ∧ je konjunkcia a v je disjunkcia.
Pokiaľ ide o množiny, tak sa de Morganove pravidlá interpretujú takto:
(A U B)´ = ( A´ ∩ B´ ),
(A ∩ B)´ = ( A´ U B´ ),
pričom A a B sú množiny, U je zjednotenie a ∩ je prienik množín.
Morganove zákony

Morganove zákony sú pravidlá usporiadania génov v chromozómoch, odvodené zo zákonitostí o
dedičnosti znakov podmienených génmi vo väzbe. Názov majú podľa Morgana.
Štvrtohorné zaľadnenie

Štvrtohorné zaľadnenie (iné názvy: (štvrtohorná/kvartérna) ľadová doba, pleistocénne zaľadnenie) je obdobie výrazne zväčšeného rozsahu ľadovcov na Zemi počas pleistocénu (vrátane gelasu), do ktorého sa niekedy zahŕňa aj holocén (teda súčasnosť). Vzniklo prevažne ako dôsledok ochladenia podnebia. Názvy s výrazom "...zaľadnenie" sa používajú aj len na označenie samotného zväčšeného rozsahu ľadovcov v tomto období. 
O názve.
V minulosti v niektorých deleniach (porovnaj aj kapitolu Charakteristika) nebola dolná hranica štvrtohôr zhodná s dolnou hranicou pleistocénu a len začiatok štvrtohôr sa v takých deleniach zhodoval so začiatkom tu spomínaného zaľadnenia. Preto bol v minulosti názov štvrtohorné zaľadnenie správnejší než názov pleistocénne zaľadnenie. V súčasnosti sa dolná hranica štvrtohôr a pleistocénu zhoduje a je zhodná so začiatkom tu spomínaného zaľadnenia, preto sú oba názvy v tomto zmysle rovnako správne. Rozdiel medzi oboma názvami však môže byť naďalej relevantný u autorov, ktorí holocén (čiže súčasnosť) už nepovažujú za súčasť tohto zaľadnenia, čiže ho nechápu ako posledný interglaciál, ale ako poľadovú dobu. V takom prípade názov štvrtohorné zaľadnenie prísne vzaté vyjadruje, že je do zaľadnenia zahrnutý ja holocén, zatiaľ čo názov pleistocénne zaľadnenie vyjadruje, že holocén zahrnutý nie je.
Charakteristika.
Toto zaľadnenie sa začalo pred 2,588 miliónmi rokov. Tento dátum je podľa súčasnej stratigrafickej stupnice začiatok štvrtohôr a začiatok pleistocénu (konkrétne začiatok gelasu a ešte konkrétnejšie začiatok pretegelénu), ale podľa niektorých starších stratigrafických stupníc išlo o začiatok štvrtohôr a začiatok vrchného pliocénu, a podľa niektorých iných starších stratigrafických stupníc išlo o začiatok konečnej fázy treťohôr a začiatok vrchného pliocénu. Skončilo pred 11 700 rokmi (začiatok holocénu) alebo u iných autorov trvá dodnes. Podľa súčasnej stratigrafickej stupnice teda predmetné zaľadnenie trvalo počas celého pleistocénu a prípadne (skôr formálne) aj počas celého holocénu. Preto sa v minulosti pleistocén pomerne výstižne označoval aj synonymným názvom ľadová doba (t. j. ľadová doba vo význame posledná veľká ľadová doba, nie v nižšie spomínanom význame glaciál).
Pred 2,588 miliónmi rokov:
Silné ochladenie pred 2,588 miliónmi rokov malo hlboký vplyv na existenciu a vývoj všetkého živého. S klesajúcou teplotou pribúdali atmosférické zrážky, ktoré sa v chladných ročných obdobiach menili na snehové víchrice. Vznikli rozsiahle snehové príkrovy, ktoré sa postupne menili na príkrovy ľadové až v ľadovce. Tak vznikalo zaľadnenie obrovských priestorov. Odhaduje sa, že v čase svojho vrcholu, v pleistocéne, pokrýval ľadovec 45 mil. km2 súše. V Severnej Amerike vidno stopy zaľadnenia až k 40. rovnobežke. V oveľa väčšom meradle než dnes boli zaľadnené aj horské masívy. V tom čase sa vyhranili aj veľmi výrazné podnebné pásma a to pásmo arktické, mierne a tropické. Ich hranice sa však podľa kolísania priemernej teploty počas pleistocénu značne menili.
Zálistok

Zálistok je výhonok, ktorý vyrastá z pazuchy listu na viniči.
Zalitavsko

Zalitavsko (iné názvy: Translajtánsko, Translajtánia; staršie: "Translajtania", "Zaľutavsko", "Krajiny za Ľutavou"; , ) bol neoficiálny názov pre Krajiny svätoštefanskej koruny (vlastné Uhorsko, Chorvátsko-Slavónsko a Rijeka), teda pre uhorskú časť Rakúsko-Uhorska (Uhorské kráľovstvo v širšom zmysle), od rakúsko-uhorského vyrovnania (1867) do zániku Rakúsko-Uhorska (1918). Názov je odvodený od rieky Litava (Ľutava; ", "), po ktorej prebiehala hranica medzi rakúskou a uhorskou časťou dualistickej Rakúsko-uhorskej monarchie.
Záliv

Záliv je (hlboký) výbežok oceánu, mora, jazera (v širšom zmysle aj vodného toku) do pevniny, pričom nie je obmedzená cirkulácia vody medzi týmto výbežkom a materským vodným telesom. Malý záliv a každý výbežok vodného toku do pevniny sa nazýva zátoka.
Najväčšie zálivy.
Zdroj:
Založenie Ríma

Založenie Ríma sa datuje rôznymi autormi rôzne, napr. Vergílius udáva rok 848 pred Kr., Dionysios z Halikarnasu rok 748 pred Kr., Terentius Varro a Titus Livius 753 pred Kr. 
Podľa povesti Rím založili kráľ Romulus s bratom Remom, ktorých údajne vychovala vlčica, na siedmich pahorkoch na ľavom brehu rieky Tiber, ktorá oddeľovala územie Etruskov a italických Latinov. Archeológovia približne potvrdili dátum 753 pred Kr., ale v skutočnosti na niektorých z uvedených pahorkov sídlili italické kmene Latinovia (vrch Palatin) a na iných italické kmene Sabinovia (vrchy Kapitol, Kvirinál a Eskvilín), pričom sedem ich vytvorilo federáciu, základ mesta, ktorým sa Rím však stal až neskôr za etruských kráľov. V 7. storočí (podľa povesti roku 616 pred Kr.) sa Ríma totiž zmocnili Etruskovia. Mesto Rím spočiatku nemalo dobrú povesť a dlho v ňom žili len muži. Rimania podľa legendy ženy získali nakoniec tak, že ich ukradli svojim susedom-Sabínom.
Jozef Zámečník

Prof. RNDr. Jozef Zámečník, PhD. (* 9. február 1935, Malacky) je slovenský fyzik, autor učebníc o fyzike.
Zámeno

Zámeno alebo pronomen (plurál "pronominá") je slovný druh, ktorý javy a reality nepomenúva priamo, ale na ne (po)ukazuje alebo odkazuje v texte.
Delenia.
Delenie 1:
Delenie 2:
Delenie 3:
Zámer

Zámer je rozhodnutie (utvorené po určitej úvahe) vykonať niečo, úmysel, plán, cieľ.
Zameranie

Zameranie je matie určitého zámeru, cieľa, usmernenosť na nejakú činnosť, zamierenosť, zacielenosť.
Zameranosť

Zameranosť je nevedomý, subjektívne priamo nepociťovaný spôsob vnímania, ktorý vzniká na základe predchádzajúcej skúsenosti indivídua.
Zamestnanie

Zamestnanie znamená v širšom zmysle práca, činnosť (napríklad na zaneprázdnenie niekoho). V užšom zmysle je to v Zákonníku práce nedefinovaný pojem z pracovného práva. Z definície pojmov zamestnanec a zamestnávateľ v Zákonníku práce (v znení platnom od septembra 2007) vyplýva, že je to zmluvný vzťah (pracovnoprávny vzťah), pri ktorom jedna osoba (zamestnanec) vykonáva pre druhú osobu (zamestnávateľa) závislú prácu. Hovorovo sa zamestnaním niekedy rozumie len pracovný pomer.
Zamestnávateľ

Zamestnávateľ je všeobecne osoba, ktorá zamestnáva (teda prijíma do zamestnania), najmä za mzdu . Jednotlivé právne predpisy na Slovensku a v zahraničí majú však špecifické definície zamestnávateľa. Príklady pozri nižšie.
Zamestnávateľ podľa slovenského Zákonníka práce.
Zamestnávateľ "fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá zamestnáva aspoň jednu fyzickú osobu v pracovnoprávnom vzťahu, a ak to ustanovuje osobitný predpis, aj v obdobných pracovných vzťahoch." (Porovnaj ale definíciu zamestnanca, ktorá je obmedzená len na závislú prácu).
"Zamestnávateľ vystupuje v pracovnoprávnych vzťahoch vo svojom mene a má zodpovednosť vyplývajúcu z týchto vzťahov. Zamestnávateľom je aj organizačná jednotka zamestnávateľa, ak to ustanovujú osobitné predpisy alebo stanovy podľa osobitného predpisu. Ak je účastníkom pracovnoprávneho vzťahu zamestnávateľ, nemôže ním byť súčasne jeho organizačná jednotka a naopak." 
Termín zamestnávateľ bol do zavedený do slovenského Zákonníka práce (vtedy zákon č. 65/1965 Zb.) novelou účinnou od septembra 1996. Predtým tento zákonník z roku 1965 používal termín organizácia a do začiatku 90. rokov termín socialistická organizácia.
Zamestnávateľ podľa slovenského Zákona o zdravotnom poistení.
"Zamestnávateľom je na účely tohto zákona"&lt;br&gt;
Najväčší zamestnávatelia na Slovensku.
Medzi najväčších zamestnávateľov na Slovensku v roku 2016 patria:
Zámienka

Zámienka je dôvod, podnet, popud, motív (obyčajne neskutočný, vymyslený), neskutočná, predstieraná, vymyslená príčina, pohnútka.
Zámok (stavba)

Zámok je buď väčšia starostlivo architektonicky riešená stavba, ktorá bola kedysi šľachtickým alebo panovníckym sídlom, alebo podľa inej definície synonymum slova hrad na Slovensku v novovekých kontextoch. Presnejšie definície sa rôznia - pozri nižšie.
Pamiatkový úrad Slovenskej republiky nepozná kategóriu "zámok" a všetky slovenské zámky klasifikuje ako "hrad", alebo zriedkavo ako mestský hrad či kaštieľ. Podrobnejšie pozri v úvode článku hrad.
Definícia.
V literatúre sa vyskytujú napr. nasledujúce definície (nie sú úplne vzájomne ekvivalentné):
Historicky bolo slovo zámok (historicky aj: zámek) úplné synonymum slova hrad (vo význame opevnené sídlo aj stredoveký hrad aj zámok v dnešnom ponímaní). Dokladá to napríklad Bernolákov slovník. Napríklad aj Spišský hrad sa historicky volal Spišský zámok.
Etymológia.
Použitie slova zámok v význame, ktorý je predmetom tohto článku, je v slovenčine doložené od 15. storočia. Slovo má rovnakú etymológiu ako slovo zámok v zmysle mechanizmus na zamykanie, čiže pochádza z praslovanskej podoby slovesa, ktoré v dnešnej slovenčine znie zamknúť. Rozšírenie významu slova zámok z mechanizmu na zamykanie na hrad či šľachtické sídlo, sa uskutočnilo pod vplyvom nemeckého slova Schloss, ktoré má rovnaké významy ako v slovenčine, t.j. jednak mechanizmus na zamykanie a jednak (od 13. stor.) hrad, kastel, neskôr šľachtické sídlo.
Zánik

Zánik je udalosť, začatie nebytia, 
prestanie, ukončenie bytia. Výsledok zanikania. Opakom zániku je vznik.
Zánik predmetu

Zánik predmetu podľa F. Mika spočíva vo víťazstve síl, ktoré sú opačné voči silám súdržnosti predmetu, čiže síl, ktoré pôsobia proti jeho štruktúre; spočíva v strate súdržnosti jeho prvkov. "Tendencia k rozpadu existuje… v samom predmete, a to v dôsledku vnútorných protirečivých síl, ktoré v ňom driemu. Vonkajší zásah je potom, tak alebo onak, len ich intenzifikáciou."
Zánik systému

Zánik alebo rozklad systému je strata schopnosti systému uskutočniť jeho ciele.
Zanikanie

Zanikanie (zaniknutie) môže byť:
Západ (svetová strana)

Západ je jedna zo svetových strán.
Výrazom Západ sa označuje aj západná polovica Starého sveta alebo priestor, ktorý obývajú tie národy,
ktoré si osvojili západnú kultúru; krajiny a/alebo kraje ležiace západným
smerom; pozri západná filozofia.
Západ a Východ tvoria vedno oba polkruhy orbis terrarum.
Západ slnka

Západ slnka je "miznutie" Slnka za obzor v dôsledku rotácie Zeme okolo svojej osi. Väčšinou je doprevádzaný oparom okolo slnečného kotúča. Čas západu slnka sa počas roka mení (v zime slnko zapadá skôr ako v lete). V užšom zmysle je to len okamih, kedy sa Slnko dolným okrajom dotýka horizontu.
Index lomu svetla vo vzduchu spôsobí, že Slnko sa javí sploštené a o 1/2 stupňa vyššie, ako v skutočnosti je. Pri západe Slnka sa dôsledkom prechodu slnečného svetla cez hrubšiu vrstvu atmosféry mení farba Slnka aj oblohy. Vo chvíli, keď celý slnečný disk zmizne pod horizontom, sa začína súmrak. Zenitová vzdialenosť Slnka v okamihu jeho západu je 90° 30´.
Čas západu slnka je okamih, v ktorom stred slnečného kotúča pri západe slnka prechádza vodorovnou rovinou dotýkajúcou sa ideálneho zemského povrchu (t. j. hladiny mora) v mieste pozorovania západu slnka.
Západné Slovensko

Západné Slovensko je západná časť Slovenska, presnejšie:
Západníctvo

Západníctvo je smer v Rusku v polovici 19. storočia, ktorý sa usiloval o rozvoj podľa vzoru západoeurópskych krajín v protiklade k slavianofilstvu.
Západníci kritizovali nevoľníctvo a samoderžavie, predkladali projekty na oslobodenie roľníkov aj s
pôdou (P. V. Annenkov,
V. P. Botkin, T. N. Granovskij, P. J. Čaadajev). 
Príslušníci tohto smeru sa od 70. rokov 19. storočia rozptýlili v iných myšlienkových prúdoch: nihilizme, marxizme, krajnom socializme a utopizme.
Západoeurópska únia

Západoeurópska únia () bola medzinárodnou organizáciou, vojensko-politickým zoskupením 10 západoeurópskych krajín utvorené v roku 1954 reorganizáciou Bruselského paktu s perspektívou spojeneckého zväzku členských krajín vtedajších Európskych spoločenstiev so sídlom v Londýne.
Dejiny.
Tento vojensko-politický pakt de facto stratil svoje opodstatnenie, keď v roku 2004 vstúpili do Európskej únie 4 krajiny strednej európy (Česko, Slovensko, Poľsko a Maďarsko), 3 krajiny bývalého ZSSR (Estónsko, Litva a Lotyšsko) a 3 krajiny južnej Európy (Cyprus, Slovinsko a Malta) a s výnimkou Malty a Cypru sa ostatných 8 spomínaných krajín stalo aj členmi Severoatlantickej aliancie. Toto združenie nikdy nedokázalo vytvoriť vlastné bojaschopné jednotky a obranné a vojenské otázky riešili tieto členské krajiny v rámci Severoatlantickej aliancie. Neschopnosť tejto koalície krajín sa najviac prejavila pri riešení nepokojov na Balkáne keď sa od Juhoslávie odtrhlo Chorvátsko a vypukla vojna medzi Srbskom, Bosnou a Hercegovinou a Chorvátskom. Tento ozbrojený konflikt napokon riešilo NATO. A keď sa Európska únia rozhodla budovať vlastné jednotky zo svojich členských krajín bolo už len otázkou času kedy sa ZEU (západoeurópska únia) definitívne rozpadne. 30. júna 2011 bola táto nadbytočná a nefungujúca organizácia rozpustená a zrušená na základe vypršania zmlúv ktoré stratili platnosť 30. marca 2010. Zo ZEU vystúpilo všetkých 10 zakladajúcich krajín a tým ZEU zanikla aj de iure. ZEU opustili aj pridružení členovia, pridružení partneri a tiež krajiny, ktoré mali status pozorovateľov. Organizácia zanikla po 57-mich rokoch celú exekutívu zaniknutej ZEU prebrala Európska únia.
V rámci spoločného velenia EÚ (v súčasnosti 28 členských krajín r. 2015) majú zastúpenie v jednotkách rýchleho nasadenia všetky zastúpené krajiny s výnimkou Cypru a Malty.
Tvarožná (okres Kežmarok)

Tvarožná je obec na Slovensku v okrese Kežmarok. Leží na juhozápadnom úpätí Levočských vrchov, pri hranici bývalého vojenského obvodu Javorina. Cez obec preteká niekoľko potokov, z nich najväčší je Tvarožniansky potok, nazývaný aj Durand.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1268 a spomína sa ako Villa Durandi. V tomto období tu už žili nemeckí kolonisti pochádzajúci z Porýnia a Saska, ktorý prišli po tatárskom vpáde. Kolonisti boli pozvaní na územie Spiša uhorským kráľom aby obnovili a zveľadili spustnutú krajinu. V roku 1271 boli obci udelené mestské práva spolu s ďalšími obcami, kde sa usadili nemeckí kolonisti. Formujúce sa mestečko patrilo do Spoločenstva spišských Sasov a neskôr do Provincie 24 spišských miest. V roku 1412 bolo dané do zálohy Poľsku spolu s ďalšími dvanástimi mestami z pôvodnej Provincie 24 spišských miest a ešte aj s podolínskym a staroľubovnianskym panstvom. Od zrušenia zálohy v roku 1772 po rok 1876 patrilo mestečko do Provincie 16 spišských miest. Po zrušení tohto združenia sa z mestečka stala opäť obec. Obyvatelia mestečka či obce sa zaoberali prevažne poľnohospodárstvom a s ním súvisiacimi remeslami. Tento charakter si obec zachovala aj za Prvej česko-slovenskej republiky. Po roku 1945 nastal v histórii obce zásadný prelom. Jedna z kapitol Košického vládneho programu bol aj odsun Nemcov žijúcich na území Česko-Slovenska. Odsun sa dotkol aj Spiša a teda aj Tvarožnej. Väčšia časť nemeckého obyvateľstva bola násilne vysťahovaná a len máloktorí sa vrátili späť domov. Tak sa skončila takmer 700 ročná etapa vo vývoji obce.
Architektúra.
Z architektonického hľadiska má jadro obce charakter stredovekého spišského mestečka. Námestie má podlhovastý tvar a je v podstate hlavnou ulicou obce. Na oboch stranách ulice stoja meštianske domy prevažne zo 17. až 19. storočia, ale pravdepodobne majú gotické základy. Domy, ktoré sa tu nachádzajú, sú typické pre sever a stred Spiša. Škoda, že chýba azda najcharakteristickejší prvok tejto architektúry, a to sú drevené sedlové strechy. V obci sa nachádza aj rímskokatolícky gotický kostol z 13. storočia. Kostol bol v 15. storočí goticky prestavaný a o tri storočia neskôr klasicisticky upravovaný. Evanjelický kostol je z roku 1778 a je postavený v barokovo-klasicistickom slohu. Za zmienku stojí aj tvarožniansky mlyn, ktorý stojí asi kilometer od obce pri ceste smerom na Kežmarok.
Pôvod názvu.
Pôvod názvu obce je zaujímavý. V prvej písomnej zmienke sa spomína ako Villa Durandi. Villa je po latinsky dedina. Durand je názov neurčitého pôvodu. Zachoval sa v neskoršom nemeckom názve Durlsdorf. Zaujímavé je, že v dokumente z roku 1288 je názov uvedený ako Pfarossni, čo svedčí o slovanských počiatkoch obce vzhľadom nato, že neskôr sa toto pomenovanie z úradných dokumentov vytráca preto, lebo dominanciu získava nemecké etnikum. Názov Pfarossni je predchodcom neskoršieho názvu Tvarožná. Maďarské pomenovanie obce je buď odvodené od slovanského, čiže Tvarosnya alebo od konca 18. storočia sa stretávame s pomenovaním Duránd.
Krásnohorská Dlhá Lúka

Krásnohorská Dlhá Lúka je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Dejiny.
Vyvinula sa v katastri Krásnej Hôrky v prvej polovici 14. storočia. Prvýkrát sa spomína v 1338, do polovice 16. storočia patrila Bubekovcom, potom rodu Andrášiovcov. Do konca 17. storočia sa obyvatelia zaoberali predovšetkým pastierstvom, ale aj pálením uhlia i vápna a povozníctvom. V roku 1773 mala 43 usadlostí (5 opustených) a 4 želiarov.
Kultúra a zaujímavosti.
Turistika.
Neďaleko obce v severnom svahu Silickej planiny sa nachádza Krásnohorská jaskyňa s priestrannými chodbami riečneho pôvodu, s aktívnym 1 km dlhým podzemným tokom, s dómami zdobenými bohatou krasovou výzdobou, jazierkom a svojou veľkosťou unikátnym stalagmitom s výškou 32,7 m a 14 m širokou základňou
Toporec

Toporec je obec na Slovensku v okrese Kežmarok. V Toporci sa narodil maďarský generál Artúr Görgei (1818-1916).
Obyvateľstvo.
&lt;graph&gt;{
 "version": 2,
 "width": 400,
 "height": 200,
 "data": [
 "name": "table",
 "values": [
 "x": 1880,
 "y": 1071
 {
 "x": 1910,
 "y": 818
 {
 "x": 1921,
 "y": 767
 {
 "x": 1991,
 "y": 1420
 {
 "x": 2001,
 "y": 1622
 {
 "x": 2011,
 "y": 1836
 {
 "x": 2017,
 "y": 1957
 ]
 ],
 "scales": [
 "name": "x",
 "type": "ordinal",
 "range": "width",
 "zero": false,
 "domain": {
 "data": "table",
 "field": "x"
 },
 "name": "y",
 "type": "linear",
 "range": "height",
 "nice": true,
 "domain": {
 "data": "table",
 "field": "y"
 "axes": [
 "type": "x",
 "scale": "x"
 {
 "type": "y",
 "scale": "y"
 ],
 "marks": [
 "type": "rect",
 "from": {
 "data": "table"
 "properties": {
 "enter": {
 "x": {
 "scale": "x",
 "field": "x"
 "y": {
 "scale": "y",
 "field": "y"
 "y2": {
 "scale": "y",
 "value": 0
 "fill": {
 "value": "steelblue"
 "width": {
 "scale": "x",
 "band": "true",
 "offset": -1
}&lt;/graph&gt;
Kováčová (okres Rožňava)

Kováčová je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Polohopis.
Obec s výrazne chalupárskym charakterom sa nachádza vo východnej časti okresu Rožňava v údolí Čremošnej, na hraniciach Volovských vrchov a Slovenského krasu. Územie obce je súčasťou Národného parku Slovenský kras. 
Dejiny.
Prvá zmienka o obci je z roku 1346 (niektoré zdroje uvádzajú 1254) a od stredoveku patrila k panstvu Krásna Hôrka. V čase tureckých nájazdov bola obec celkom zničená a nasledovalo jej opätovné osídľovanie. 
Obyvateľstvo.
V roku 1828 bolo v obci 115 domov a 924 obyvateľov. V okolí sa ťažila železná ruda a okrem jej ťažby a spracovania sa obyvatelia zaoberali poľnohospodárstvom. V roku 1910 po utlmení ťažby v obci žilo už len 271 a k 31. 12. 2015 už len 58 obyvateľov. 
Kultúra a zaujímavosti.
Turistika.
Pri kostole sa na tektonickej poruche, smerujúcej pod Veternú priepasť nachádza vyvieračka. Priepasť hlboká 150 m sa rozprestiera vo vrchu Drieňovec, ktorý je súčasťou Národného parku Slovenský kras a je Národnou prírodnou rezerváciou s typickými suchomilnými lesnými a trávnými spoločenstvami na vápencovom i nevápencovom podklade.
Stará Lesná

Stará Lesná (, ) je obec na Slovensku v okrese Kežmarok. V obci je rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla apoštolov z roku 1711 a kaplnka sv. Anny z 18. storočia .
Koceľovce

Koceľovce sú obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Potoky (okres Stropkov)

Potoky sú obec na Slovensku v okrese Stropkov. Podľa údajov z roku 2011 v nej žilo 92 obyvateľov.
Obyvateľstvo.
Etnické zloženie (2011).
Slováci - 80&lt;br&gt;
Rusíni - 8
Náboženské zloženie (2011).
grécki katolíci - 78&lt;br&gt;
rímski katolíci - 7&lt;br&gt;
pravoslávni - 1&lt;br&gt;
Svedkovia Jehovovi - 1&lt;br&gt;
Pamiatky.
Gréckokatolícky drevený Chrám svätej Paraskievy.
Gréckokatolícky drevený filiálny chrám bol postavený v roku 1773. Zasvätený bol svätej Paraskeve. Ani počas dvoch svetových vojen nedošlo k jeho väčšiemu poškodeniu. Opravovaný bol až v rokoch 1956 - 1957. Vedľa chrámu leží cintorín menších rozmerov, ktorý sa ešte stále využíva. 
Chrám je trojdielny, trojpriestorový, trojvežový s troma krížmi. Konštrukcia je zrubová, u veže stĺpová. Vstup je cez západnú časť do predsiene. Zaujímavosťou tohto chrámu je, že má iba dve okná vo svätyni a dve v chrámovej lodi. Je tiež charakteristický nezvyčajne vysokou hlavnou vežou.
Ikonostas sa radí medzi národné kultúrne pamiatky a má päťradovú architektúru na piatich poschodiach. Predpokladá sa, že môže pochádzať obdobne ako oltár z polovice 18. storočia. Obsahuje málo sa vyskytujúce ikony piateho radu pod hlavnými ikonami.
Severozápadne od chrámu stojí mohutná drevená zvonica na nízkom základe. Pôdorys má obdĺžnikový. Smerom nahor sa zužuje. Konštrukcia je stĺpová. Na vrchole je osadený jednoramenný kríž. Vo zvonici sú zavesené tri zvony, z toho jeden zvon z roku 1839.
Väčšinu obce obklopujú krásne, husté lesy, s prameňmi vôd, potôčikmi. Obec má síce málo obyvateľov, a však má krásnu prírodu a pamiatky.
Slovenská Ves

Slovenská Ves (, , ) je obec na Slovensku v okrese Kežmarok.
V obci je rímskokatolícky kostol Obetovania Pána zo začiatku 14. storočia.
Kobeliarovo

Kobeliarovo je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Polohopis.
Obec Kobeliarovo, s počtom obyvateľov 440, sa nachádza v Slovenskom Rudohorí 18 km severozápadne od Rožňavy. Rozprestiera sa v katastri s výmerou 1203 ha v nadmorskej výške 461 m n.m.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1466. Do roku 1918 obce administratívne patrila do Gemersko-malohontskej stolice.
Kečovo

Kečovo (, ) je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Veľká Lomnica

Veľká Lomnica je obec na Slovensku v okrese Kežmarok. 
Šport.
Pôsobí tu futbalový klub FK Veľká Lomnica.
Vlková

Vlková je obec na Slovensku v okrese Kežmarok.Obec sa nachádza medzi obcami Vrbov a Abrahámovce.V obci sú dva kaštiele. V minulosti sa tam vyrábala keramika.
V obci je rímskokatolícky kostol Zvestovania Panny Márie z roku 1779, v ktorom je gotický oltár. V časti Levkovce dodnes stojí bývalý Kostol sv. Jána, prestavaný na obytný dom. Jeho počiatky môžu siahať až do 13. storočia. V polohe Horanské v katastri obce boli archeologickým výskumom odkryté základy opevneného stredovekého kostola.
Potôčky (okres Stropkov)

Potôčky (po rusínsky "Потiчкы") sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Vrbov

Vrbov je obec na Slovensku v okrese Kežmarok. Najvýznamnejšou pamiatkou je rímskokatolícky Kostol sv. Serváca z 13. storočia, pri ktorom stojí renesančná murovaná zvonica. Obec je v súčasnosti známa termálnym kúpaliskom.
Symboly obce.
Erb, znak, vlajka, ...
Jovice

Jovice sú obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Výborná

Výborná je obec na Slovensku v okrese Kežmarok.
V obci je rímskokatolícky kostol sv. Uršuly z roku 1313.
Jablonov nad Turňou

Jablonov nad Turňou (maď. "Szádalmás") je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Polohopis.
Nachádza sa v údolí Slovenského krasu, medzi Dolným a Horným vrchom.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1235, kde sa obec spomína ako sídlo s farou. Od polovice 14. storočia patrila Bubekovcom. V roku 1720 mala 13 zemianskych a 30 poddanských rodín. 
Prvý názov obce bol "Almá" (staroturecký pôvod), neskôr "Almás - Szádalmás". Obyvatelia sa v 19. storočí okrem poľnohospodárstva zaoberali vinohradníctvom a ovocinárstvom.
Hrušov (okres Rožňava)

Hrušov je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Najvýznamnejšou pamiatkou obce je románskogotický Kostol Nepoškvrneného počatia Panny Márie zrejme z konca 13. storočia a vo viniciach stojaca gotická pútnická kaplnka sv. Anny z prelomu 14. a 15. storočia.
Hrhov

Hrhov je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Polohopis.
Hrhov sa nachádza 47 kilometrov západne od krajského mesta Košice, pri ceste I. triedy č. E58/E571. Od okresného mesta Rožňava je vzdialený 20 km. Leží na juhovýchodných svahoch Národného parku Slovenský kras na Turnianskej vínnej ceste. V strede obce je nadmorská výška 219 m n. m., v 3 607 ha katastri sa nadmorská výška pohybuje od 195 do 782 m n. m.
Názov.
Vývin názvu obce
Kultúra a zaujímavosti.
Prírodné zaujímavosti.
V obci sa nachádza približne 15 metrový Hrhovský vodopád, ktorý je najväčší v oblasti Slovenského krasu. Nachádza sa priamo v obci medzi obytnými domami.
Honce

Honce (, ," do roku 1948 Genč") je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Polohopis.
Obec leží na severnom úpätí Plešivskej planiny západne od mesta Rožňava. K obci patrí miestna časť Na Lazec.
Dejiny.
Honce vznikli ako banícka osada v 13. storočí na území Štítnika, po Bebekovcoch bola vo vlastníctve Andrášiovcov, v 16. storočí bola obec poplatná Turkom. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, chovom oviec, doplnkovo uhliarstvom a furmančením.
Henckovce

Henckovce sú obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Zálesie (okres Kežmarok)

Zálesie je obec na Slovensku v okrese Kežmarok.
Zamagurská obec Zálesie (predtým Gibeľ) leží pri potoku Zálesie. Založená bola v roku 1632 Štefanom Palocsayom a až do zrušenia poddanstva bola majetkom panstva Niedzica. Obyvatelia sa živili poľnohospodárstvom a prácou v lese. Proti krivdám spôsobovaným zo strany zemepánov sa roku 1794 obrátili slovensky písanou sťažnosťou. V období rokov 1890 až 1910 sa ich veľa vysťahovalo do Zámoria. Chotár obce a existujúca zástavba vytvára predpoklady pre rozvoj chalupárstva a relaxačných pobytov v tichom prostredí.
Hanková

Hanková je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Polohopis.
Nachádza sa v gemerskej časti Slovenského rudohoria, 22 km na severozápad od Rožňavy.
Dejiny.
Obec založili ju v poslednej tretine 15. storočia pastierski obyvatelia. Prvá písomná zmienka je z roku 1556. Meno obce sa prvý raz spomína v roku 1569. Patrila Štítnickovcom, od 17. storočia Andrášiovcom, v 18. storočia mala aj iných zemepánov. V 19. storočí sa obyvatelia živili poľnohospodárstvom, povozníctvom a prácou v hámroch.
Soľník

Soľník je obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Malý Slavkov

Malý Slavkov (poľ. "Mały Sławków") je obec na Slovensku v okrese Kežmarok.
Poloha.
Obec sa nachádza v strede Popradskej kotliny, približne 3 km severozápadne od mesta Kežmarok a približne 7 km juhovýchodne od úpätia Vysokých Tatier (lokalita Tatranskej Lomnice, Tatranských Matliarov a Tatranských Žľabov), v nadmorskej výške (podhorský stupeň časti územia Vysokých Tatier). Dopravné prepojenie existuje len s mestom Kežmarok a to autobusovou a individuálnou dopravou.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1275. Obec bola v rokoch 1974 - 1995 mestskou časťou Kežmarku.
Staškovce

Staškovce je obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Významnou stavbou je Gréckokatolícky farský chrám (kostol) svätého Veľkomučeníka Demetera Solúnskeho z roku 1903. Vedľa chrámu je zvonica. Pri obecnom úrade sa nachádza pamätník občanom, ktorí umreli v II. svetovej vojne.
Tisinec

Tisinec je obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Dejiny.
Obec sa spomína v roku 1379, keď kráľ Ľudovít I. potvrdil výmenu majetkov, pri ktorej šľachtici z rodu Ákoš dali panstvo Stročín šľachticom Cudarovcom. Majetkovou súčasťou bola aj dedina Tisinec. Pri výmene majetkov vznikli prvé správy o Tisinci. Z ich obsahu je zrejmé, že tunajšie sídlisko jestvovalo už pred rokom 1379. V 15.-.16. storočí bola obec nepretržite majetkovou súčasťou panstva Makovica. Slovenský názov korení v slovenskom pomenovaní ihličnatého stromu tis, ktorý hojne rástol v tejto časti doliny Ondavy ešte pred vznikom miestného sídliska.
Symboly obce.
Erb: V červenom poli štítu na žltej (zlatej) pôde stojaci biely (strieborný) kosec so žltým (zlatým) kosiskom a bielou (striebornou) kosou, po stranách s troma a dvoma žltými (zlatými) obilnými klasmi.
Štít:  neskorogotický
Podkladom pre tento návrh bola obecná pečať, pochádzajúca z druhej polovice 19. storočia.Odtlačok pečate z roku 1868 je uložený v Krajinskom archíve v Budapešti v zbierke pečatí. V strede pečate je vyobrazená stojaca mužská postava, v ľavej ruke drží kosu s tromi obilnými klasmi na jednej a dvomi na druhej strane. V obvode sa nachádza rukopis s názvom Tisinecz – Kkozség (atalos) Pecsétje 1868.
Vlajka obce
Pozostáva z šesť pozdĺžnych pruhov vo farbách bielej, žltej a červenej. Vlajka má pomer strán 2:3 a ukončená je trom cípmi, t.j. dvoma zástrihmi siahajúcimi do tretiny jej listu.
Politika.
Zastupiteľstvo tvorí 5 poslancov.
Stavby.
Rímskokatolícky kostol (pôvodne gréckokatolícky chrám Ochrany presvätej Bohorodičky) bol postavený v roku 1874 a je zasvätený sviatku obetovanej Panny Márii 21. novembra. Každoročné sa v obci koná odpustová slávnosť 15. augusta.
Neoklasicistický kostol postavený v roku 1874. Obnovili ho v roku 1913 a po druhej svetovej vojne. Ide o jednoloďovú stavbu s polkruhovým oltárnym uzáverom a predstavanou vežou. Interiér je zaklenutý pruskými klenbami s medziklenbovými pásmi, ktoré dosadajú na rímsy pilastrov. Na západnej strane lode je murovaný organový chór na pilieroch. Fasády sú členené lizénovým orámovaním a polkruhovo zakončenými oknami. Nad vstupom je termové okno. Veža má strechu v tvare ihlanu. Vnútorné zariadenie je z čias stavby kostola. Súpis pamiatok na Slovensku z roku 1969 v sakristii uvádza obojstranný procesiový obraz: na jednej strane je Panna Mária, na druhej sv. Jána Nepomucký, ľudové maľby z prvej polovice 18. storočia, montované do vyrezávaného baldachýnu, ktorý má pletencové podpory a klasicistický lambrekénový záves z konca 18. storočia.
Šport.
Dominantou športu v obci Tisinec je futbal. Masovo sa začal organizovať v roku 1947. Vybudovalo sa prvé futbalové ihrisko pri rieke Ondava v lokalite Viriku.
Pravidelné podujatia.
V obci sú skoro pravidelné kultúrne posedenia so staršími občanmi, obecné plesy pre tunajších aj pre rodákov z obce, podujatia ako sú: deň matiek, deň detí, športové dni pre všetkých, Mikuláš a podobne.
Školstvo.
V budove Obecného úradu a Kultúrneho domu v Tisinci z roku 1999 v ktorej je umiestená Materská škola.
Tokajík

Tokajík je obec na Slovensku v okrese Stropkov. 
Poloha.
Obec sa nachádza v južnej časti Nízkych Beskýd, v trojuholníku medzi obcami Mrázovce, Piskorovce a Vyšný Hrabovec, asi 4 km severovýchodne od vodnej nádrže Veľká Domaša.
Prírodné podmienky.
Geomorfológia.
Obec je súčasťou geomorfologickej oblasti Nízke Beskydy a presnejšie jej geomorfologického celku Ondavská vrchovina.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1430.
Druhá svetová vojna.
Cez druhú svetovú vojnu obyvatelia poskytovali pomoc sovietskym partizánom. 19. novembra 1944 zatkli nemecké jednotky všetkých 34 mužov z obce a za pomoc partizánom ich postrieľali asi 1 km severne od obce. Prežili iba dvaja zranení. Nasledujúceho dňa obec nacisti obkľúčili, ženy a deti vyhnali z domovov a obec zapálili. Nepoškodený zostal iba kostol.
Súčasnosť.
V súčasnosti (k 31. 12. 2015) žije v obci 101 obyvateľov.
Pamiatky.
V obci sa nachádza múzeum Tokajíckej tragédie, vojnový cintorín a pomník na mieste tragédie severne od obce. Obec si každoročne pripomína 19. november spomienkovým stretnutím a koncertom venovaným pamiatke padlých.
Múzeum Tokajíckej tragédie, resp. pamätná izba bola vybudovaná v roku 1969. Obec však nemala dostatok prostriedkov na jej prevádzkovanie, po 24. rokoch bolo múzeum po rekonštrukcii znovuotvorené dňa 11. mája 2009. Je otvorené od pondelka do piatku od 9.00-12.00. Múzeum je možno navštíviť i mimo otváracích hodín.
Kultúra.
V obci sa každoročne začína beh Stropkovská dvadsiatka a taktiež tu pokračuje štafetový beh Mieru, vďaky a svornosti Kalinovo-Banská Bystrica.
Turany nad Ondavou

Turany nad Ondavou je obec na Slovensku v okrese Stropkov. 
Prvá písomná zmienka o obci Turany je doložená z roku 1567 ako Turan. V ďalšom období sa uvádza ako Turany (1569), Turanye (1773), Turany (1808), Turiany (1920), Turany nad Ondavou (1948); po maďarsky Turany, Zemplénturány.
Obec patrila panstvu Stropkov, od 18. storočia rodine Jekelfalussyovcov, Horváthovcov, Sennyeyovcov. V roku 1569 mala 13 port, v roku 1715 mala 7 obývaných a 7 opustených domácností, v roku 1787 mala obec 44 domov a 302 obyvateľov, v roku 1828 mala 40 domov a 300 obyvateľov. Väčšinou sa zaoberali poľnohospodárstvom.
V období 1. ČSR pracovali obyvatelia prevažne na veľkostatkoch. Rozvinuté bolo aj tkáčstvo, košikárstvo a zhotovovanie drevených výrobkov. JRD založené v roku 1952 sa rozpadlo, znovu bolo založené v rokoch 19571958, následne bolo spojené s JRD Vyšný Hrabovec a Mrázovce a neskôr bolo súčasťou JRD Tokajík so sídlom v Nižnej Olšave. Časť obyvateľov pracovala v priemyselných podnikoch v Stropkove a vo Svidníku. V roku 1963 sa prisťahovalo niekoľko rodín zo zaniknutých obcí Petejovce a Valkov zaplavených vodným dielom Domaša.
Ochtiná

Ochtiná (, ) je obec na Slovensku v okrese Rožňava. V obci stojí gotický kostol so vzácnou freskovou výmaľbou.
Pača

Pača je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Nachádza sa 4 km od obce Krásnohorské Podhradie.
Varechovce

Varechovce sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Názvy.
Historické názvy obce sú:
Dejiny.
Prvá písomná zmienka je z roku 1430. V starších listinách o stropkovskom panstve z rokov 1408 a 1410 ešte spomínaná nie je.
Názov obce pravdepodobne pochádza z priezviska prvého šoltýsa - Varecha. Obec patrila pod panstvo Stropkov. Od roku 1769 patrila rodine Vécseyniovcov, počas 19. storočia rodine Jekelfalušiovcov. V obci bola továreň na zápalky, ktorá bola zničená počas 1. svetovej vojny. Obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom. Počas 2. svetovej vojny tu operovali partizáni.
V obci sa nachádza gréckokatolícky kostol v barokovo-klasicistikom štýle, ktorý bol postavený na mieste pôvodného dreveného chrámu, ktorý vyhorel v roku 1827, obnovený z roku 1924 (novozastrešený, nová vnútorná výbava).
Pašková (okres Rožňava)

Pašková je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Petrovo

Petrovo je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Nachádza sa v gemerskej časti Slovenského rudohoria.
Dejiny.
Osídlená bola začiatkom 14. storočia. Prvá písomná zmienka je z roku 1320, kedy patrila rodine Štítnickovcov. Po viacnásobnom spustošení Turkami sa nasťahovali do obce Valasi. Od 18. storočia obyvatelia pracovali ako drevorubači, tesári, košikári, povozníci, murári a baníci.
Rakovnica

Rakovnica je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Najvýznamnejšou pamiatkou je románsky kostol sv. Márie Magdalény z prvej polovice 13. storočia stojaci v lesoch nad obcou.
Rejdová

Rejdová je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Vislava

Vislava je obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Rochovce

Rochovce sú obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Roštár

Roštár je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Najvýznamnejšou pamiatkou je evanjelický kostol z konca 13. storočia.
Dejiny.
V Roštári vznikol v roku 1590 aj jeden z najstarších evanjelických cirkevných zborov augsburgského vyznania v Gemeri. Na seniorálnej schôdzi v januári 1604 v tomto kostole prijali gemerskí evanjelici tzv. Roštárske články, svoj, prvý cirkevný zákon, ktorý v roku 1610 potvrdil palatín Juraj Turzo.
Rozložná

Rozložná je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Rožňavské Bystré

Rožňavské Bystré je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Obec sa nachádza v susedstve národného parku Slovenský kras.
Vladiča

Vladiča je obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Vznikla roku 1964 zlúčením obcí Driečna (do roku 1960 Malá Driečna a Veľká Driečna), Nižná Vladiča, Suchá a Vyšná Vladiča.
Rudná (okres Rožňava)

Rudná je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Je to prvá obec smerom z Rožňavy do Revúcej za Rudňanským kopcom, z ktorého je nádherný výhľad na okolitú krajinu v Rožňavskej kotline.
Dejiny.
Obec bola založená niekedy okolo roku 1291, z tohto obdobia pochádza prvá písomná zmienka ako o baníckej obci. Po roku 1989 banícky priemysel v obci zanikol a väčšina obyvateľov sa zamestnáva v blízkej Rožňave, prípadne v poľnohospodárstve a službách v obci.
Silica (okres Rožňava)

Silica (maď. Szilice) je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Leží na Silickej planine uprostred Národného parku Slovenský kras. Najvýznamnejšou pamiatkou je opevnený kostol Reformovanej kresťanskej cirkvi z 13. storočia stojaci na najvyššom mieste obce. Neďaleko obce sa nachádza vzácny prírodný výtvor Silická ľadnica.
Poľnohospodárstvo.
Pestovanie plodín.
V tejto oblasti poľnohospodári pestujú prevažne pšenicu a raž, ale aj menej známu plodinu tritikale, čo je vyšľachtený druh pšenice s ražou. Darí sa aj kukurici a aj zemiakom. 
Tieto plodiny sa pestujú hlavne na predaj ale pre poľnohospodárov sú aj veľkou súčasťou potravy pre ich zvieratá, ktoré chovajú. 
Chov zvierat.
V chove zvierat prevládajú kravy a ich mlieko sa buď priamo predáva alebo sa spracuje na kravský syr alebo tvaroh. Sliepky nechýbajú skoro na každom dvore a z nich domáci získavajú vajíčka a mäso. Taktiež prasatá sú dosť častým zvieraťom, ktoré sa chová v tejto oblasti. Ovce a kone sa tu tiež chovajú, ale len v malom množstve.
Vojtovce

Vojtovce () sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Obyvateľstvo.
Podľa národnosti:
Podľa vierovyznania:
Silická Brezová

Silická Brezová () je obec na Slovensku v okrese Rožňava a v regióne Gemer. 
Polohopis.
Leží na Silickej planine, ktorá sa nachádza uprostred NP Slovenský kras.
Prírodné podmienky.
V okolí obce sú rôzne prírodné zaujímavosti ako priepasti, závrty, jaskyne, vyvieračky a vzácna fauna a flóra.
Dejiny.
Archeologické nálezy objavené v chotári obce svedčia o osídlení tohto územia už v neolite. Po dobe halštatskej sa osídlenie prerušilo až do stredoveku. Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1399, čo však neznamená, že pôvod obce sa hlási až na koniec 14. storočia. Pôvodným vlastníkom obce bol István Szalonnai, po ňom Bebekovci, od 17.storočia Andrássyovci a Eszterházyovci. Od roku 1938 do roku 1945 obec patrila Maďarsku. Obyvatelia sa živili poľnohospodárstvom a chovom dobytka. Baňa na olovo nedosiahla očakávaný úspech, pre obec užitočnejšia bola ťažba červeného mramoru.
Názov.
Vývin názvu obce
Kultúra a zaujímavosti.
Zaujímavosti.
V parku je umiestnený vyrezávaný drevený stĺp "kopjafa" z roku 2006 na pamiatku 10. výročia remeselníckeho a vlastivedného tábora.
Turistika.
Na území obce sú nasledovné značkované turistické chodníky (červené, modré):
1. Jovice - Lukáčova bučina - Silica - Silická ľadnica-rázcestie - Silická Brezová - Pod Dlhým bralom - Kečovo - Domica
stredne náročná - prechod trvá 05:45 hod.
2. Ardovo - Rakytník - Silická Brezová - Plešivec
nenáročná - prechod trvá 04:45 hod.
2. Domica - Kečovo - Pod Dlhým bralom - Silická Brezová - Silická ľadnica-rázcestie - Silica - Silická Jablonica - Hrušov
stredne náročná - prechod trvá 05:45 hod.
Silická Jablonica

Silická Jablonica () je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Obyvateľstvo.
&lt;graph&gt;{
 "version": 2,
 "width": 400,
 "height": 200,
 "data": [
 "name": "table",
 "values": [
 "x": 1851,
 "y": 599
 {
 "x": 1880,
 "y": 554
 {
 "x": 1910,
 "y": 556
 {
 "x": 1921,
 "y": 571
 {
 "x": 1991,
 "y": 307
 {
 "x": 2001,
 "y": 254
 {
 "x": 2011,
 "y": 203
 {
 "x": 2018,
 "y": 188
 ]
 ],
 "scales": [
 "name": "x",
 "type": "ordinal",
 "range": "width",
 "zero": false,
 "domain": {
 "data": "table",
 "field": "x"
 },
 "name": "y",
 "type": "linear",
 "range": "height",
 "nice": true,
 "domain": {
 "data": "table",
 "field": "y"
 "axes": [
 "type": "x",
 "scale": "x"
 {
 "type": "y",
 "scale": "y"
 ],
 "marks": [
 "type": "rect",
 "from": {
 "data": "table"
 "properties": {
 "enter": {
 "x": {
 "scale": "x",
 "field": "x"
 "y": {
 "scale": "y",
 "field": "y"
 "y2": {
 "scale": "y",
 "value": 0
 "fill": {
 "value": "steelblue"
 "width": {
 "scale": "x",
 "band": "true",
 "offset": -1
}&lt;/graph&gt;
Slavec

Slavec (, ) je obec na Slovensku v okrese Rožňava. Najvýznamnejšou pamiatkou je areál zaniknutého opevneného kláštora pavlínov zo 14. storočia v časti Gombasek. Na území obce sa nachádza Gombasecká jaskyňa.
Kultúra a zaujímavosti.
Podujatia.
V obci sa koná Gombasecký letný tábor.
Hospodárstvo.
V katastri obce leží významný kameňolom.
Vyškovce

Vyškovce sú obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Slavoška

Slavoška je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Polohopis.
Leží v juhovýchodnej časti Slovenského rudohoria na nive a terasovej plošine v doline Hankovského potoka. Kataster, ktorý má charakter hornatiny je odlesnený, malú časť tvoria pasienkové porasty.
Vyšná Olšava

Vyšná Olšava je obec na Slovensku v okrese Stropkov.
Poloha.
Vyšná Olšava sa nachádza približne 10 km JZ od okresného mesta Stropkov.
Rozloha.
Katastrálne územie Vyšnej Olšavy zaberá 1377 ha.
Vodstvo.
Cez obec Vyšná Olšava preteká potok Olšavka, ktorý priberá prítok zo SV svahu Chraste a na dolnom konci obce priberá sprava prítok zo SZ svahu Muchovej hory.
Dejiny.
Prvá písomná zmienka pochádza z roku 1382.
Slavošovce

Slavošovce sú obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Polohopis.
Slavošovce ležia v juhovýchodnej časti Slovenského rudohoria, presnejšie v Revúckej vrchovine, podcelku Hrádok a geomorfologickej časti Štítnicke podolie. Obcou preteká riečka Štítnik, ktorá tu priberá Zlatný a Slavošovský potok. Severozápadnému horizontu dominujú končiare Stolica (1 476 m n. m.) a Kohút (1 409 m n. m.). Hornatý povrch katastra tvoria pasienky a menej úrodné, na obrábanie náročné polia s podzolovou hnedou na severe piesočnatou pôdou. Nad nimi sú listnaté lesy (breza, hrab, dub), vo vyšších polohách lesy ihličnaté.
Prístup do obce zabezpečuje cesta III/3040, ktorá sa pri obci Roštár napája na cestu II/587. Obcou prechádza železničná trať Plešivec – Slavošovce, ktorú využíva najmä miestna papiereň. V období Slovenského štátu bol v rámci budovania tzv. gemerských spojok prerazený 2,4 km dlhý Slavošovský tunel, ktorý mal miestnu trať prepojiť s traťou do Revúcej a Muráňa. 
Rožňava je vzdialená východne, Revúca (cez Jelšavu) západne, Rimavská Sobota juhozápadne a do krajského mesta to je východným smerom.
Dejiny.
Vznik obce spadá do začiatkov 14. storočia. Prvá zmienka je z roku 1318. Patrila štítnickým Bubekovcom, od 17. storočia Andrášiovcom. V 17. a 18. storočí tu vznikajú železné hámre, z ktorých sa neskôr stávajú papierové mlyny. V obci bolo niekoľko cechov ako čižmársky, krajčírsky, tkáčsky, rozšírené bolo aj furmanstvo a manipulácia s drevom. V obci sa nachádza papiereň, ktorá má dlhoročnú tradíciu výroby papiera. Jej počiatky siahajú do roku 1817. Výroba bola prevažne ručná, zameraná hlavne na baliace papiere. Zakladateľka papierne Johanna Ďurkyová v roku 1841 zaviedla strojnú výrobu papiera, prvú v Uhorsku.
Kultúra a zaujímavosti.
Turistika.
Z obce vedú turistické chodníky na neďaleké dominanty Stolicu (1 476 m n. m.) a Kohút (1 409 m n. m.).
Atrakciou je 2,4 km dlhý Slavošovský tunel, ktorý bol budovaný ako súčasť tzv. gemerských spojok, no nebol dokončený. Mal prepojiť tunajšiu trať s traťou do Revúcej a Muráňa, no po navrátení územia Maďarskom stratil význam a zostal nedokončený. V súčasnosti je lokalita slavošovského portálu vybavená táboriskom a atrakciami pre rodiny s deťmi a obec tu poriada rôzne spoločenské a kultúrne podujatia.
Stratená

Stratená je obec na Slovensku v okrese Rožňava.
Polohopis.
Vlakom z Banskej Bystrice cez zastávku Dobšinská Ľadová Jaskyňa (4 km) alebo Margecian. Autobusom z Popradu (30 km) cez Vernár (14 km) a zo Spišskej Novej Vsi (38 km).
Dejiny.
Pôvodne banícka obec, v ktorej roku 1723 postavili Čákiovci vysoké pece (neskôr ich odkúpili Coburgovci). Posledná pec pracovala ešte roku 1927. 
Kultúra a zaujímavosti.
Turistika.
V blízkosti sa nachádza štátna prírodná rezervácia Stratená, územie s hlbokými dolinami a vysokými horskými chrbátmi pokryté lesnými porastami osídľujúcimi aj tie najextrémnejšie stanovištia.