Zjednotená maďarská strana

Zjednotená krajinská kresťansko-socialistická národná strana ("Országos Keresztény Szocialista Párt") skrátene Zjednotená maďarská strana ("Egyesült Magyar Párt)" bola politická strana maďarskej národnostnej menšiny v medzivojnovom Československu v rokoch 19361938. Vznikla spojením Maďarskej národnej strany (Magyar Nemzeti Párt) a Krajinskej kresťansko-socialistickej strany (Országos Keresztény Szocialista Párt).
Vznik.
Zlučovací zjazd sa konal 21. júna 1936 v Nových Zámkoch. Inšpiráciou k spojeniu strán maďarskej národnostnej menšiny na Slovensku bola Sudetonemecká strana v Česku, ktorá dokonca v parlamentných voľbách v roku 1935 získala najviac hlasov voličov na celoštátnej úrovni. I keď strany spolupracovali už dávno pred zjednotením (spoločné kandidovali v parlamentných voľbách v roku 1929 i 1935), rozdiely v ideologickom pohľade na spoločensko-politický vývoj, ako aj konfesionálne rozdiely, užšiu spoluprácu strán znemožňovali. Preto sa zvýšil tlak z Budapešti a na jar 1936 sa u intenzívnejšie začalo hovoriť o zjednocujúcom procese. Mala vzniknúť strana, ktorá by reprezentovala maďarskú menšinu ako jeden celok.
Pôsobenie strany.
Z programového a ideologického hľadiska išlo o spojenie kresťanského socializmu a nacionalizmu. Vo svojich tézach sa strana hlásila k utvoreniu cirkevnej samosprávy, poskytnutie autonómii Slovenskej krajine a Podkarpatskej Rusi a v rámci takejto autonómie vytvorenie národnostnej samosprávy pre maďarskú menšinu. Počas svojej existencie presadzovala revizionistické predstavy susedného Maďarska. Do vedenia strany boli zvolení predsedovia oboch bývalých strán, Ján Esterházy z Krajinskej kresťansko-socialistickej strany (KK-SS) a predseda Maďarskej národnej strany (MNS) Andor Jaross. Novovzniknutá strana sa zúčastnila volieb iba raz, v máji a júni 1938, kedy sa konali voľby do obecných zastupiteľstiev (posledné voľby, ktoré sa konali v medzivojnovom Československu). Podľa dostupných údajov v nich strana získala 17,5 % (o 3,3 % viac, ako pri parlamentných voľbách z pred troch rokov). V československom parlamente ju reprezentovalo 9 poslancov a 5 senátori, ktorí boli zvolení v roku 1935 ešte v rámci trojkoalície Krajinskej kresťansko-socialistickej strany, Maďarskej národnej strany a Spišskej nemeckej strany (Zpischer Deutsche Partei, ZDP). 
Politici.
Poslanecký klub v rokoch 19351938
V zátvorke sú skratky pôvodných strán, z ktorých poslanci pochádzali: 
János Esterházy (KK-SS), János Holota (MNS), Andor Jaross (MNS), Endré Korláth (MNS), Andor Nitsch (ZDP), Augustín Petrášek (KK-SS), Géza Porubszký (KK-SS), József Szentiványi (MNS) a Géza Szüllő (KK-SS).
Klub senátorov v rokoch 19351938
V zátvorke sú skratky pôvodných strán, z ktorých senátori pochádzali:
Kálmán Füssy (MNS), Károly Hokky (KK-SS), Miklós Pajor (KK-SS), József Törköly (MNS) a Imré Turchányi (KK-SS). 
Zánik.
V súvislosti s Viedenskou arbitrážou a stratou podstatnej časti územia Slovenska a Podkarpatskej Rusi, kde žila väčšina maďarského obyvateľstva v Československu, prišla o mandát aj väčšina poslancov a senátorov tejto strany. Väčšina členov sa dostala do Maďarska a strana v roku 1938 zmenila názov na Maďarská strana na Hornej zemi ("Felvidéki Magyar Párt"). Táto sa neskôr zlúčila do Zjednotenej strany ("Nemzeti Egység Pártja"), ktorá sa v roku 1939 stala Stranou maďarského životného života ("Magyar Élet Pártja)" a zanikla v roku 1940.
Pokračovanie pôsobenia Esterházyho.
Po vyhlásení autonómie 22. novembra 1938 došlo na Slovensku k rýchlemu kolapsu demokratického zriadenia. Maďarská zjednotená strana aj s inými bola rozpustená. HSĽS počítala s maďarskou a nemeckou menšinovou stranou ako so súčasťami nového politického režimu a Esterházymu ponúkla atraktívne 17. miesto na jednotnej kandidátke Hlinkovej slovenskej ľudovej strany – Strana slovenskej národnej jednoty (HSĽS). V decembrových voľbách do autonómneho snemu v roku 1938 bol Esterházy zvolený za poslanca snemu, ktorý ako jediný zastupoval maďarskú menšinu, ktorá aj po Viedenskej arbitráži zostala na Slovensku.