Quito

Quito [kito] (oficiálne meno: San Francisco de Quito) je hlavné mesto Ekvádoru v Južnej Amerike. Nachádza sa v provincii Pichincha v horskej časti krajiny.
Leží na severe Ekvádora v údolí rieky Guayllabamba na východných svahoch hory Guagua Pichincha (), stratovulkánu v pohorí Ánd. S nadmorskou výškou meranej na Plaza de la Independencia je Quito druhým najvyššie položeným hlavným mestom na svete. Počet obyvateľov Quita podľa posledných údajov sčítania (rok 2001) dosiahol 1 399 378. V roku 2005 dosahoval odhad počtu obyvateľov 1 865 541 (v kantóne). Oblasť Quita zaberá plochu približne 112 štvorcových míľ ().
O postavení Quita ako druhého najvyššie položeného hlavného mesta na svete sú pochybnosti, pretože La Paz v Bolívii, kde sídli bolívijská vláda, je najvyššie položeným správnym mestom. Oficiálnym hlavným mestom Bolívie je Sucre.
Quito sa nachádza asi 22 míľ () južne od rovníka. Pamätník znázorňujúci rovník je medzi miestnymi známy ako la mitad del mund (stred sveta).
Vzhľadom na svoju polohu a nadmorskú výšku je podnebie v Quite mierne až chladné, príjemne stále počas celého roka, s najvyššími teplotami typicky okolo 21 °C denne. V Quite sú iba dve ročné obdobia leto (suché) a zima (daždivé).
Quito je druhé najpočetnejšie mesto Ekvádora po Guayaquil. V roku 1978 bolo zapísané na zoznam svetového dedičstva UNESCO.
Doprava.
Verejná doprava.
Sieť MetrobusQ, taktiež známa ako "Red Integrada de Transporte Público", je systém metrobusu (alebo BRT - Bus Rapid Transit) prevádzkovaný v Quite, prechádzajúci mestom v severojužnom smere. Je rozdelený na tri časti – zelenú trolejbusovú linku v strede mesta, taktiež známu ako "El Trole," červenú linku Ecovía zo severu na východ a modrú linku zo severu na západ. Okrem systému Metrobus vypravuje v meste autobusy viacero iných spoločností. Všetky autobusy majú meno, číslo a stálu trasu. Taxíky sú všetky žlté a majú merače, ktoré ukazujú cenu jazdy. V meste je zaregistrovaných skoro 8800 taxíkov.
V auguste 2012 spustila miestna samospráva mestský systém zdieľania byciklov s názvom Bici Q. V marci 2023 bola spustená ďalšia služba, ktorej cieľom je podporovať bycikel ako udržateľný, zdravý a rýchly spôsob prepravy.
Kvôli rastúcej upchatosti ciest vo veľa oblastiach bolo navrhnuté postaviť električkovú sieť, ktorá by mohla nahradiť severnú časť "Trole". Tieto plány však boli vyradené a nahradené výstavbou prvej linky metra v roku 2012. Systém bol otvorený pre pravidelnú prevádzku v decembri 2023.
Cestná doprava.
Napriek tomu, že verejná doprava je v Quite hlavnou formou prepravy, vrátane taxíkov, ktoré využívajú cestnú sieť, používanie súkromných vozidiel sa za posledné desaťročia značne zvýšil. Tým, že Quito je 40 km dlhé a 5 km široké v najširšom bode, väčšina ulíc je vedená severojužným smerom. Dve hlavné diaľnice, ktoré prechádzajú zo severu na juh sú Avenue Oriental, vedená po východných kopcoch ohraničujúcich mesto, a Avenue Occidental na západnej strane mesta na sopke Pichincha. Ulica 10. augusta (calle 10 de agosto) taktiež prechádza cez stred mesta zo severu na juh. Historické centrum mesta je napriek kopcovitému terénu založené na mriežkovom usporiadaní, s dôležitými ulicami ako sú Venezuela, Chile, García Moreno, a Guayaquil.
Letecká doprava.
Medzinárodné letisko Mariscal Sucre slúži ako hlavné mestské letisko pre osobnú a nákladnú prepravu. Letisko sa nachádza 18 km východne od centra mesta. Do prevádzky vstúpilo v roku 2013, kedy nahradilo staré letisko s rovnakým menom, nachádzajúce sa 10 km severne od centra mesta. Staré letisko, ktoré nahradil mestký park, bolo nahradené kvôli výškovým budovám a nočnej hmle, ktorá sťažovala pristátie z juhu.
Železničná doprava.
Jedna železničná trať prechádza cez južnú časť mesta, cez stanicu "Estación de Chimbacalle". Spravovaná je národnými železniciami a dnes je používaná väčšinou pre turizmus.
Metro.
Prvá fáza 23 km dlhého systému metra začala v roku 2012 a zahŕňala výstavbu staníc La Magdalena a El Labrador. Druhá fáza, ktorá začala v roku 2016, zahŕňa výstavbu 15 staníc, depa a podsystémov. Očakáva sa, že ho bude denne využívať 400 000 ľudí a bude stáť 1,5 milliardy USD. Projekt bol financovaný Svetovou bankou, Medziamerickou rozvojou bankou (IDB), Európskou investičnou bankou (EIB) a Rozvojovou bankou Latinskej Ameriky (CAF). Po technických problémoch bola prvá linka metra otvorená 1. decembra 2023.