Papua-Nová Guinea

Papua-Nová Guinea, dlhý názov Nezávislý štát Papua-Nová Guinea je prímorský štát v Oceánii. Susedí s Indonéziou (pozemná hranica) a so Šalamúnovými ostrovmi (cez morský prieliv pri ostrove Bougainville).
Dejiny.
Ako prví Európania sa do oblasti okolo ostrova Nová Guinea dostali v roku 1512 španielski a portugalskí moreplavci. Východnú časť ostrova si v roku 1884 rozdelili Spojené kráľovstvo (juhovýchodnú časť) a Nemecké cisárstvo (severovýchodnú časť). Britská časť, nazývaná "teritórium Papua", sa roku 1901 stala súčasťou Austrálskeho zväzu. Nemecká kolónia Nemecká Nová Guinea bola v roku 1920 zverená ako mandátne územie Spoločnosti národov pod názvom teritórium Nová Guinea do austrálskej správy. V roku 1949 Austrália spojila obe teritória (Papua a Nová Guinea) do jedného celku, zvaného "teritórium Papua-Nová Guinea". V roku 1972 tu prebehli prvé všeobecné voľby a v decembri 1973 jej Austrália poskytla vnútornú samosprávu. 16. septembra 1975 bola vyhlásená nezávislosť krajiny. V rokoch 1989 – 1995 prebiehal boj medzi vládou a secesionistickým hnutím na ostrove Bougainville.
Geografia.
Osemdesiat percent rozlohy krajiny leží na ostrove Nová Guinea. Ostatných 20 % zaberá asi 600 ďalších ostrovov. Tieto ostrovy sú vulkanického i pevninského pôvodu. Vulkanický pôvod má Bismarckovo súostrovie: (Nová Británia, Nové Írsko, Nový Hanover, ostrovy Admirality), Bougainville a menšie ostrovy v Bismarckovom mori a Pacifiku. Pevninského pôvodu sú napr. ostrovy D'Entrecasteaux, Louisiady, Trobriand a Woodlark. 
Územie je hornaté, na juhozápade a sčasti na severe hlavného ostrova sa rozkladajú nížiny. Jeho strednou časťou sa tiahne Centrálne pohorie (Bismarckovo pohorie s najvyššou horou "Mount Wilhelm" ) a na juhovýchode pohorie Owen Stanley Range (). Toto pásmo je tvorené niekoľkými časťami: Pobrežnými horami, Snežnými horami, Müllerovými horami, Bismarckovými horami a pohorím Owen Stanley. 
Horské chrbáty sú oddelené hlbokými ostro zarezanými údoliami riek s početnými perejami. Najväčšie rieky sú na severe "Sepik" a na juhu Fly. Najväčším jazerom je sladkovodné "Lake Murray".
Podnebie.
Papua-Nová Guinea leží v oblasti vyznačujúcej sa teplým rovníkovým podnebím, časť krajiny sa však vyznačuje tropickým monzúnovým podnebím. Priemerné teploty sú v januári 27,5 °C, v júli 26 °C. Zrážky dosahujú priemerne okolo , na horách aj . V hlavnom meste Port Moresby je priemerná teplota vzduchu celoročne okolo 27 °C, ročný úhrn zrážok je .
Flóra a fauna.
Tunajšia flóra je veľmi rozmanitá. V tropických dažďových lesoch rastie veľa druhov paliem, eukalyptov, stromových papradí a rastlín z čeľade myrtovitých. Porast pobrežných oblastí tvoria mangrovník a močiare. Vo vyšších nadmorských výškach rastie veľa ihličnanov, napr. cédre a araukárie.
Na Novej Guiney žije mnoho zaujímavých živočíchov. Domov tu má ježura, krokodíly, korytnačky, hady, veľké množstvo vtákov (rajky, kazuáre) a desať druhov stromových kengúr.
Hospodárstvo.
Papua-Nová Guinea je rozvojový poľnohospodársky štát s významnou ťažbou nerastných surovín.
Nerastné bohatstvo.
Krajina má rozsiahle ložiská nerastného bohatstva. Ťaží sa ropa, zemný plyn, zlato, striebro, platina, najdôležitejšie sú však ložiská medi a zlata.
Priemysel.
Najdôležitejšou súčasťou priemyslu je hutníctvo a spracovanie farebných kovov. Veľkého významu dosahuje aj potravinársky priemysel, v jeho rámci sa vyrába cukor, palmový olej a spracováva sa kopra.
Poľnohospodárstvo.
Navzdory rozsiahlemu nerastnému bohatstvu sa viac ako 80 % obyvateľstva živí poľnohospodárstvom. Pestujú sa banány, kakao, káva, kokosové orechy, kopra, ovocie, zelenina, batáty (sladké zemiaky), maniok, taro, jamy, palmové jadrá (na olej), cukrová trstina a ananásy. Chovajú sa prasatá, dobytok a hydina.
Ostatné odvetvia.
Pre značnú časť obyvateľov krajiny predstavuje značnú časť obživy okrem poľnohospodárstva tiež lov. Dôležitý je tiež rybolov, lovia sa tuniaky, a ťažba dreva.
Obyvateľstvo.
Obyvateľstvo Papuy-Novej Guiney tvoria Papuánci, Melanézania, Polynézania a Mikronézania. Negramotnosť obyvateľstva presahuje 35 %. Stredná dĺžka života mužov je 62,9 rokov, žien 67,2 rokov.