Černík

Černík je obec na Slovensku v Nitrianskom kraji v okrese Nové Zámky. 
Polohopis.
Leží na juhozápadnom Slovensku na nivách, ktoré vytvorila rieka Nitra, ako aj na terasách a svahoch, chotár obce pokrývajú lužné, nivné, černozemné a hnedozemné pôdy, ktoré v minulosti predurčovali prevažne poľnohospodársky a vinohradnícky charakter obce.
Černík sa nachádza 105 km východne od hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislava, 20 km južne od krajského mesta Nitra a 24 km severne od okresného mesta Nové Zámky. Najbližšia železničná stanica je v obci Komjatice vo vzdialenosti 5 km, železničný uzol v meste Šurany je vzdialený 12 km.
Prírodné podmienky.
Zemepisná charakteristika.
Černík leží na 48,152070° s. z. š. a 18,223057° v. z. d.. Chotár obce sa rozprestiera vo výške 125 – 190 m n. m., stred obce má výšku 129 m n. m. Katastrálne územie obce má výmeru 1 339 ha (13 390 322 m²). 
Na západe Černík susedí s obcou Komjatice, na juhu s Mojzesovom, na východe s obcou Maňa – jej časťou Malá Maňa, a s Kmeťovom, na severe s Michalom nad Žitavou a Vinodolom – jej časťou Dolný Vinodol, a na severozápade s Veľkým Kýrom (predtým Milanovce).
Geomorfologická charakteristika a členenie pôdy.
Obec Černík leží v Podunajskej nížine na ľavom brehu rieky Nitry. Západná časť chotára je na mokrej, čiastočne lužným lesom porastenej nive Nitry, východná na vyšších terasách a svahoch juhozápadného okraja Žitavskej pahorkatiny, pokrytých sprašmi. 
Typickým pre obec je kopec "Výhon" s výškou 190 m nad morom s vinicami na jeho juhozápadných svahoch, severojužný pozdĺžny predel tvorí rieka Nitra a súbežná Hlavná ulica, časť západnej a severozápadnej strany katastrálneho územia lemujú lesy s názvami "Berek" a "Bažantnica" a na severovýchode obce sa rozprestiera "Horný háj." Majú výmeru 315 ha. Poľnohospodárska pôda najmä na východe a západe zaberá 900 ha. Obrábané a neobrábané vinice zaberajú asi 100 ha.
Hospodárske porasty a plodiny.
Hlavnými hospodárskymi drevinami sú topoľ, šľachtený, dub, jaseň, agát, cer, javor a lipa. Les je bohatý aj na huby, ako dubáky, bedle, pečiarky, michalky, rýdziky a iné. Na rovinných poliach sa pestuje sa predovšetkým obilie, repka olejnatá, slnečnica, ale aj zelenina. JRD v obci obhospodarovalo 65 ha viníc (ktoré sa však po roku 1989 zmenili na neobrábané, neošetrené a zaburinené). Asi 35 ha viníc je v súčasnosti vo vlastníctve jednotlivých občanov. K miestne pestovaným odrodám sa radili (radia) Rizling vlašský, Tramín, Burgundské šedé, Malinger, Veltlínske zelené a ružové, Silván zelený, Muškát othonel, zo stolových odrôd Košútovo hrozno, Kozie cecky, Otelo, Isabella a i.
Vodné toky a plochy.
Rieka Nitra, s miestnym názvom "Cetinka," preteká obcou severojužným smerom. Prechádza cez ňu most (s cestou do susednej obce Komjatice), ktorý spája intravilán obce so zalesneným a poľnohospodársky využívaným extravilánom na západe územia. 
V západnej časti chotára je "Rybník" o výmere asi 2,5 ha vodnej plochy. Na severovýchode patrí obci časť štrkoviska (cca 3 ha), nazývaného aj "Štrkáreň" a na mapách "Komjatické štrkoviská". (Vodná plocha, ktorá vznikla ťažbou štrkopieskov, má celkovú výmeru 33,9 ha a leží z väčšej časti v katastrálnom území susedných Komjatíc.) Obe vodné plochy sú využívané rybármi na rybolov, na rekreačné vychádzky rodín z obce a štrkovisko aj na rekreačnú turistiku a vodné športy.
Časti obce.
Miestne časti.
Obec Černík má niekoľko častí s historickými pomenovaniami:
Názov.
Etymológia.
Černík sa prvý raz spomína v stredovekej listine z roku 1156 ako "Cernic". Proprium „Černík“ v sebe skrýva slovenské slovenské slovo „čierny“. Slovenský jazykovedec Ján Stanislav uvádza ako etymologicky pôvodný tvar slovo "Černík", a taktiež uvádza, že „v listine teda je presný zápis dnešného tvaru“. Názov obce Černík, v miestnom nárečí „Černok“, podľa ďalších historických dokladov znel "Chornok utraque" (1428), neskôr "Felsewchornok" (1439) a "Alsochornok" (1444), "Cschornok" (1886) a "Čornok" (1920). Po roku 1945 bol prijatý dnešný názov – zodpovedajúci najstaršiemu zaznamenanému názvu – „Černík“. Doložený je aj názov Malého Černíka ako "Churnuk" (1221). Autor monografie obce Černík 1156 – 2000 J. Ondrišek uvažuje o možnom význame názvu z latinských slov: "cer cernik," čo podľa neho môže byť dub – dubový les (ktoré sú aj dnes v chotári obce), "cernõ" (rozoznávať, vidieť; poznávať, znamenať a i.), "cornũ" (vojensky krídlo) či (rameno rieky), ku ktorému sa aj prikláňa. Táto hypotéza však nezahŕňa práve najstarší tvar "Cernic" z roku 1156, z ktorého J. Stanislav vyvodzuje slovenský pôvod slova totožný s dnešným názvom obce.
Dejiny.
Doklady najstaršieho osídlenia.
Najstaršie archeologické doklady osídlenia v katastrálnom území Černíka pochádzajú z obdobia eneolitu (sídlisko s kanelovanou keramikou). Zo staršej bronzovej doby sa v severnej časti obce na ľavom brehu "Citenky" – rieky Nitry (na poli Horné Polovice) našli okrem kostier bronzové šperky, jantárové perly (súdkovitého a kruhovitého tvaru), fragmenty džbánov a iných hrncovitých nádob a i. V bývalej časti chotára "Balát" (v smere k lesu "Berek") sa našli aj hroby, ktoré možno datovať do mladšej fázy maďarovskej kultúry. V obci sa objavili aj neskorolaténske sídliskové nálezy (železná kopija, nákrčníky z masívneho bronzového drôtu, aké sa objavujú v bohatých hroboch napr. v Hornom Jatove v Trnovci nad Váhom ) a rímsko-barbarské sídliskové nálezy.
Korene slovenského osídlenia.
K významným nálezom v Černíku patria staroslovenské sídliskové nálezy zo 7. – 9. storočia. V bezprostrednej blízkosti chotára Černíka je v susedných Komjaticiach slovanské osídlenie najvýraznejšie doložené v 9. a 10. storočí, t. j. v období Veľkomoravskej ríše a v období po jej zániku, keď tu evidujeme až 5 sídlisk a 5 pohrebísk. Vysoká koncentrácia osídlenia poukazuje na to, že Komjatice – ich územie blízko Černíka – zohrávali významnú úlohu hospodárskeho zázemia jedného z hlavných centier Veľkomoravskej ríše a Nitrianskeho kniežatstva – Nitry. Bohaté archeologické nálezy v obciach Komjatice, Černík či Ondrochov-Lipová sú dostatočnými dôkazovým materiálom, že na tomto teritóriu žili naši predkovia už v časoch Rastislavovej či Svätoplukovej ríše. Korene a kontinuitu straroslovenského osídlenia pred prvou písomnou zmienkou o obci dokladá aj jej najstarší zachovaný písomný slovenský názov „Cernic“ z roku 1156, čo je presný zápis dnešného tvaru „Černík“.
Obyvateľstvo.
Obyvatelia a domy.
Obec Černík má 1 037 obyvateľov, z toho 521 žien a 516 mužov (ŠÚ SR k 31. 12. 2021).
Podľa Sčítania obyvateľov, domov a domácností z roku 2001 mala obec 1 003 obyvateľov (50,15 % žien a 49,85 % mužov), z toho bolo ekonomicky aktívnych 428 obyvateľov (44,62 % žien a 55,38 % mužov), pracujúcich 309 (40,45 % žien a 59,55 % mužov) a nezamestnaných 91 (42,86 % žien a 57,14 % mužov). 
V obci bolo 394 domov, trvalo obývaných 323 domov.
Etnické a náboženské zloženie.
Prevažná väčšina obyvateľov obce Černík sa hlási k slovenskej národnosti a vyznáva rímskokatolícke náboženstvo.