burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Malé Vozokany

Malé Vozokany sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce. 
Dejiny.
Najstaršie stopy osídlenia sú z obdobia mladšej doby kamennej. Z lokality Diely pochádzajú viaceré nálezy, ktoré sa zachovali v súkromnej zbierke rodiny Botkovcov. K najvýznamnejším patrí nález hlinenej sošky ľudskej postavy, ktorá oboma rukami drží pred sebou nádobu. Je unikátom nielen na Slovensku, ale aj v celéj stredoeurópskej oblasti. Ide o zobrazenie ženy – Venuše, predstaviteľky matriarchálnych kultov. 
Prvá písomná zmienka je z čias panovania Ondreja II. z roku 1209, kde je uvedený názov obce "Wezeken". Obec patrila niekoľkým zemepánom. Poslednými rodinami boli Bacskádyovci a Botkovci. V roku 1904 bola na miestnom cintoríne postavená neogotická hrobka rodiny Botkovej. V rodinnej hrobke je pochovaných šesť členov rodiny. Posledným bol v roku 1993 Teodor von Botka de Széplak et Szánto. Tento venoval obci 105 portrétov prevažne obyvateľov obce, alebo zamestnancov na panstve zo začiatku 20. storočia, ktoré sám maľoval. 
V roku 1652 v dňoch 26. – 27. augusta bola na veľkovozokanskom poli bitka medzi Turkami vedenými ostrihomským begom Kara Mustafom a vojskom vedeným Adamom Forgáčom, ktorému prišli na pomoc štyria Eszterházyovci - Ladislav, František, Tomáš a Gašpar. Forgáčovské vojsko pozostávalo z 1 000 jazdcov a 300 pešiakov, ktorí boli naverbovaní z okolia. Mustafa mal 4 000 vojakov. Bitku rozhodli obyvatelia Vozokán a okolitých obcí, ktorí sekerami, cepami a vidlami napadli Turkov. V boji z tureckej strany padlo 17 popredných veliteľov a vyše 800 Turkov.Z kresťanov okrem štyroch Eszterházyovcov padlo 48 bojovníkov. V roku 1734 dal Imrich Eszterházy, ostrihomský veľprepošt, na mieste bojiska s Turkami, kde zahynuli Eszterházyovci, vystaviť obelisk.
Symboly obce.
Obecný symbol sa zachoval na pečatidle z roku 1820. Znázorňuje ho červený štít, v ktorom je presne podľa pečatidla umiestnená strieborná, alebo biela útka, lemeš a čerieslo.
Martin nad Žitavou

Martin nad Žitavou je obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Nemčiňany

Nemčiňany (, ) je obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce. 
Polohopis.
Obec sa nachádza v severnej časti Pohronskej pahorkatiny v doline Rohožníckeho potoka na výbežku Štiavnických vrchov.
Prírodné podmienky.
Priemerná ročná teplota je 9 stupňov C, júlová vyše 19 stupňov C a januárová okolo –2 stupne C, priemerné množstvo zrážok je 600 mm.
Dejiny.
Ako osada s nemeckým obyvateľstvom existovala už pravdepodobne v období Veľkej Moravy. 
Názov.
Vývin názvu obce
Kultúra a zaujímavosti.
Turistika.
K zaujímavým prírodným útvarom patrí štrkopieskový lom, ktorý sa nachádza pri vstupe do obce smerom od Mochoviec. Turistov a rybárov zaujme umelá vodná nádrž (priehrada) a jeden z prameňov pritekajúceho potoka zvaný Kráľová studnička. Milovníkov dobrého vína poteší každoročná oblastná výstava vín, ktorá sa koná už viac ako dve desaťročia. Hubári môžu navštíviť okolité hory a športovci ihrisko.
Školstvo.
V obci sa nachádza materská aj základná škola pre žiakov od 1. do 4. ročníka. Piataci už navštevujú školu v Červenom Hrádku. Záznamy o existencii školy v obci siahajú do roku roku 1646.
Neverice

Neverice sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Nevidzany

Nevidzany môžu byť:
Nevidzany (okres Zlaté Moravce)

Nevidzany sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Skýcov

Skýcov je obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Sľažany

Sľažany sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Obyvateľstvo.
V obci žije 1704 obyvateľov.
Slepčany

Slepčany sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce. 
Kultúra a zaujímavosti.
Turistika.
V katastri obce sa nachádza vodná nádrž Slepčany.
Tesárske Mlyňany

Tesárske Mlyňany sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Polohopis.
Obec sa rozprestiera v Žitavskej pahorkatine, na oboch brehoch rieky Žitavy, asi 4 km južne od Zlatých Moraviec. Severným okrajom prechádza rýchlostná cesta R1 a cesta I/65, severojužným smerom vedie priamo obcou cesta Zlaté Moravce - Vráble aj železničná trať Nové Zámky – Zlaté Moravce. 
Ulice.
Hlavná, 
M.R.Štefánika, 
Orechová, 
Športová, 
Školská, 
Štefana Moysesa, 
Pinárska, 
Krátka, 
Kapusničky, 
Lipová, 
Lúčna, 
Za kostolom,
Železničná
Krížna
Dejiny.
Tesárske Mlyňany vznikli spojením pôvodne samostatných obcí s vlastnou históriou. Tesáre nad Žitavou a Mlyňany patria k najstarším sídlam v regióne, keď prvé zachované písomné zmienky uvádzajú existenciu osady "Tazzar" v roku 1075 a "Malonian" v roku 1209. Archeologické nálezy datujú osídlenie Tesár už od 9. storočia. Oba názvy pochádzajú z remeselníckeho zamerania jej obyvateľov.
Velčice (okres Zlaté Moravce)

Velčice sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Polohopis.
Obec Velčice sa nachádza v severnej časti Žitavskej pahorkatiny - osem kilometrov severozápadne od Zlatých Moraviec. Má malebnú polohu. Zo severnej strany ju lemujú južné svahy pohoria Tribeč, ktorý na severozápade susedí s Nitrianskou pahorkatinou a na juhu s Nitrianskou nivou. Na severovýchodnej strane hraničí s pohorím Vtáčnik a Hornonitrianskou kotlinou. Na juhovýchode sa stýka so Žitavskou pahorkatinou a Pohronským Inovcom. Obcou preteká Čerešňový potok, do ktorého sa v strede obce vlieva potok Trnava. Obec zo západu obklopujú kremencové kopce: Malý Lysec, Veľký Lysec (), Ploská (), zo severu hlavný hrebeň pohoria Veľký Tribeč (), Malý Tribeč (), Medvedí vrch (), Mišov vrch (), z východnej časti bočný hrebeň Kamenné vráta (), Čierny hrad () a Vŕšky (). Obec leží v teplej klimatickej oblasti s priemernou ročnou teplotou vzduchu 9,1 °C. 
Erb obce.
Z roku 1720 je zachovaná pečať obce, v ktorej sú zobrazené dva vlky. Na základe toho viacerí historici pripúšťajú, že meno a erb obce súvisí s nejakou udalosťou s vlkom alebo vlkmi.
Veľké Vozokany

Veľké Vozokany sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce. V roku 1652 sa pri obci odohrala významná bitka s Turkami. 
Polohopis.
Obec leží južne od okresného mesta. 
Dejiny.
V katastrálnom území obce sa našli pozostatky dočasného osídlenia lovcov mamutov z obdobia paleolitu. Trvalé osídlenie potvrdzujú náhodné náleziská z neolitu. Prvá písomná zmienka z roku 1209 nazýva obec Wezeken a naznačuje služobnícku osadu. Obec bola súčasťou majetkou beňadického opátstva. V roku 1228 časť obce patrila Nitrianskemu biskupstvu, v 13. storočí Huntovcom-Poznanovcom a Maróthyovcom. 
Tak ako mnohé obce regiónu, i Veľké Vozokany trpeli pod nadvládou Turkov, ktorými boli podmanené v roku 1618. V katastrálnom úseku obce sa pri Starom háji 26. augusta 1652 odohrala významná bitka, v ktorej boli Turci spojenými silami rodov Forgáč, Esterházi a miestnych sedliakov porazení, čo prispelo ku skráteniu ich panstva na Slovensku.
Vieska nad Žitavou

Vieska nad Žitavou je obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Polohopis.
Obec leží na nive rieky Žitava, v Žitavskej pahorkatine, geomorfologickej časti Podunajskej pahorkatiny. Západne od obce vedie cesta II/511, na ktorú je napojená cestou III/1630. Zlaté Moravce ležia severne, Vráble južne a Nitra západne. 
Vo Vieske nad Žitavou je hlavný vstup Arboréta Mlyňany, situovaného na východnom okraji obce. Je súčasťou mikroregiónu PožitavieŠiročina a vedie ňou Požitavská cyklomagistrála.
Dejiny.
Najstaršia zachovalá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1406, kedy tu stáli 4 porty. Patrila topoľčianskemu panstvu, neskôr sa stala kráľovským majetkom. Po obsadení Uhorska osmanským vojskom bola v rokoch 1564, 1594 a 1618 vyplienená a v roku 1636 úplne spustošená. Podľa súpisu z roku 1663 mala Vieska 13 obývaných domov, mlyn a množstvo včelích úľov. Po ústupe tureckého ohrozenia sa majiteľmi rôznych častí obce stali rody Révayovcov, Radvanskovcov, Zerdahelyovcov a od 19. storočia aj Taynajovcov. Názov obce bol v období prvej republiky "Tekovská Vieska", po roku 1927 sa ustanovil súčasný názov Vieska nad Žitavou.
Dnes je Vieska modernou obcou s obecným úradom, knižnicou, materskou školou a sálou na spoločenské podujatia, situované vo viacúčelovej budove. Turisticky zaujímavou je "Dvor ľudových remesiel", prezentujúci život tradičnej roľníckej rodiny s historickým mobiliárom.
Volkovce

Volkovce sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce. Najvýznamnejšou pamiatkou obce je kostol sv. Jakuba pôvodne zo 14. storočia.
Polohopis.
Obec Volkovce sa nachádza na pomedzí panónskej a karpatskej geografickej zóny vo výške . Leží na dotyku západného Slovenska so stredoslovenskou oblasťou. Väčšina chotára leží na južných svahoch Pohronského Inovca, v doline potoka Bočovka. Najvyššie vrchy v chotári sú Vinice a závadský Majer. 
Z klimatického hľadiska patrí región k najteplejším oblastiam na Slovensku, s priemerom 14 tropických dní a 63 letných dní do roka. Zrážkovo je oblasť pomerne chudobná, za rok je priemerný úhrn 582 mm. Hydrologicky patrí chotár obce povodiu Žitavy. Potok Bočovka sa vlieva do potoka Širočina, ktorej tok sa vo Vrábľoch spája so Žitavou. Hron napriek svojej blízkosti, zasahuje do vodstva minimálne (osada Slance).
Dejiny.
Zo širšieho historicko-geografického hľadiska patrila obec do Tekovskej župy, nachádza sa v jeho stredozápadnej časti medzi mestečkami Zlaté Moravce a Hronský Beňadik. Historickým centrom regiónu sú Zlaté Moravce - bývalé župné mesto.
Obec Volkovce a Závada sa prvýkrát zlúčili v rokoch 1928-1932. Súčasťou obce sú aj osady, bývalé majere Slance a Olichov. V priebehu 19. storočia sa na okraji obce usadilo rómske obyvateľstvo, ktoré sa do značnej miery integrovalo do obecného spoločenstva.
Obyvateľstvo sa do polovice 20. storočia zaoberalo prevažne poľnohospodárstvom a chovom hospodárskych zvierat. Pred rokom 1918 smerovali pracovné migrácie obyvateľstva do západnej Európy (Francúzsko), príp. Ameriky. Po roku 1918 chodili „na roboty“ na Moravu a do Čiech, v rokoch 2. svetovej vojny aj do Nemecka. Dopravu a spojenie s okolím uľahčilo vybudovanie železničnej trate Zlaté Moravce – Kozárovce roku 1912 so zástavkou vo Volkovciach. Miestnou časťou Olichov prechádza dôležitá cestná os Bratislava - Banská Bystrica.
Žikava

Žikava je obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Polohopis.
Žikava sa nachádza v tesnej blízkosti obce Lovce, v okrese Zlaté Moravce v Nitrianskom kraji. Nadmorská výška stredu obce je , v katastri od 250 do . Obec leží v severovýchodnej časti Žitavskej pahorkatiny, v úzkej doline potoka Jarky a na južných svahoch pohoria Tribeč. Členitý kataster tvoria mladotreťohorné íly, piesky, žulové horniny a kremence. Zalesnený je v severnej časti (dub, cer, hrab, breza a buk). Má ilimerizované a hnedé lesné pôdy. Obec tvoria jednotlivé časti s miestnymi názvami: Andor, Breziny, Dlhé diely, Krásny majer, Piesky, Tatry
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1075. Už v tom čase bola Žikava pomerne veľkou obcou. Kláštor v Hronskom Beňadiku v tom roku získal v obci nielen zem s potokom, ale aj s dvanástimi domami služobníkov, pasienkami a veľkým lesom. Roku 1388 sa zmenil aj majiteľ obce, Žikava sa stala súčasťou hrušovského panstva. Onedlho prešla do vlastníctva panstva Topoľčianky. Miestni obyvatelia sa zaoberali poľnohospodárstvom a chovom rakov. Obec bola viackrát vyplnienená tureckými nájazdmi, v roku 1573, znovu v roku 1618 a nakoniec v roku 1631. 
Nový erb sa podujal vytvoriť v roku 1999 výtvarník-rytec, rodák zo Žikavy František Horniak, autor známky roku 1994. 
Názov.
Názov obce je slovenského pôvodu a podľa všetkého dostalo sídlo názov podľa potoku Žikava (dnes Žikavka). Samotné meno toku je pravdepodobne odvodené od názvu rieky Žitava, pričom za názvom Žikava treba zrejme hľadať snahu o odlíšenie jedného z prítokov Žitavy. Latinský zápis mena dediny je tiež veľmi podobný menu rieky Žitava (1075 - Sitoua; porovnaj Sichoua-Sitoua = Žikava-Žitava). Maďarské pomenovanie je Zsikava. 
Vývin názvu obce
Žitavany

Žitavany sú obec na Slovensku v okrese Zlaté Moravce.
Polohopis.
Žitavany ležia asi 2 km na severovýchod od Zlatých Moraviec medzi pohoriami Pohronský Inovec a Tribeč. Obec má 1 926 obyvateľov (k 31. 12. 2015).
Dejiny.
Prvá zmienka o pôvodnej obci Knesecz je z roku 1075. Fara a kamenný kostol zabezpečovali cirkevnú správu pre 50 okolitých obcí. Obec patrila pôvodne do beňadického opátstva, ale postupne sa rozrástla až do neďalekého panstva v Topoľčiankach. Staršia časť sa označovala ako Opatovské Kňažice (neskôr Opatovce), kým nová časť si zachovala pôvodný názov Kňažice. V roku 1959 sa Kňažice (; ) a Opatovce nad Žitavou (; ) spojili a prijali nový názov Žitavany. Meno dostali podľa neďalekej rieky Žitava. Obec patrila od roku 1975 až 2002 k Zlatým Moravciam ako ich mestská časť.
Pšenica

Pšenica (na západe Slovenska neodborne aj žito; lat. "Triticum") je rod obilnín z čeľade lipnicovité, ktorých zrná sa používajú na priamu spotrebu ako ľudská potravina (chlebovina) alebo na kŕmenie hospodárskych zvierat (jadrové krmivo).
V celosvetovom meradle je pšenica na druhom mieste v objeme ročnej produkcie, na prvom mieste je kukurica a na treťom mieste ryža.
Druhy a odrody.
Rod pšenica (Triticum) sa delí na:
Každý poddruh možno ďalej rozdeliť na tri "typy":
Klas pšenice je zložený z viackvetných kláskov. Klásky sú umiestnené v jednotlivých článkoch klasového vretena. Sú jedno-, dvoj- až 7-kveté, z nich sú spravidla jedno- až 4-plodné.
Druhy:
Produkcia.
Najväčšími producentmi pšenice na svete je EÚ, Čína, India, USA a Rusko. Čína a India produkujú najmä pre vlastnú spotrebu a preto najväčšími exportérmi je USA, EÚ, Rusko, Kanada a Austrália. 
Obchodovanie.
Na slovensku sú 4 subjekty ktoré obchodujú so pšenicou: Poľnohospodári, obchodníci, mlyny a iní spotrebitelia a vláda. Trh s pšenicou sa organizuje na Komoditnej burze Bratislava. Trhové ceny pšenice sú uvádzané na webovej stránke burzy, ďalej pri burze zasadá každé 2 týždne Cenový burzový výbor a určuje trhovú cenu pšenice 2 týždne spätne, aktuálnu, predpokladanú 2 týždne dopredu a predpokladanú trhovú cenu o 3 mesiace dopredu. Poľnohospodárska platobná agentúra robí dotazníkový prieskum trhu a zverejňuje ju v správe ATIS. Ďalším miestom pre nákup alebo predaj pšenice sú inzertné portály.
Štandardy.
Pšenica je naša najdôležitejšia obilnina. Zo semena – zrna – sa mletím vyrába krupica a biela múka na pečenie chleba, bieleho pečiva, rôznych cestovín a cukrárenských výrobkov. Zo zrna raže sa získava ražná múka. Z nej sa vyrába tmavý pšenično-ražný chlieb, pečivo a perníky.
Obilie

Obilie alebo zbožie môže byť:
Most Apollo

Most Apollo je bratislavský most cez rieku Dunaj. Je to oblúkový most, teda je tvorený oblúkom, na ktorý sú pripevnené približne rovnobežné závesné oceľové laná, ktoré držia mostovku. Nachádza sa medzi Starým mostom a Prístavným mostom. Jeho rozpätie je 231 metrov, celková dĺžka premostenia vrátane estakád 835 metrov a dĺžka hlavného mostného poľa 517 metrov. Dĺžkovo je druhým najdlhším bratislavským mostom, po Lužnom moste. Výška oblúka mosta je 36 metrov a most má 20 pilierov. Hmotnosť mostného poľa je 5 240 ton. Most Apollo bol nominovaný odborníkmi Americkej spoločnosti pre technické inžinierstvo spolu s ďalšími štyrmi najlepšími stavbami sveta na prestížnu cenu Opal Awards 2006. Ako jediná európska stavba, ktorá bola toho roku nominovaná ju aj získala. Most získal aj cenu "Stavba roka 2006" na Slovensku v kategórii mostné objekty stavby.
Názov.
Názov dostal podľa rafinérie Apollo, ktorá kedysi stála v blízkosti bratislavskej strany piateho mosta, a tá sa zas volala podľa boha Apolóna. Počas výstavby sa Most Apollo označoval ako "Most Košická", pretože sa nachádza v predĺžení Košickej ulice v Bratislave. 
Výstavba.
Most bol postavený v rokoch 20022005 a slávnostne otvorený 4. septembra 2005. Zvláštnosťou pri výstavbe mosta bolo zostavenie mostného telesa na plávajúcich pontónoch na ľavom brehu Dunaja a jeho otočenie krížom cez rieku až po ukončení montáže oceľovej konštrukcie. Otočenie bolo vykonané v nedeľu 19. septembra 2004 a trvalo niekoľko hodín.
Autorom projektu mostu, ktorý získal viacero medzinárodných ocenení je Ing. Miroslav Maťaščík.
Špecifikáciu protikoróznej ochrany a návrh náterového systému vytvoril RNDr. Petr Nevěčný.
Levoslav

Levoslav je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 2. októbra.
Stela

Stela je ženské krstné meno, znamená hviezda. Meniny na Slovensku má 3. októbra.
František (prvé meno)

František je mužské krstné meno. Svätecké meno z talianskej podoby "Francesco" [Frančesko], znamená "malý Francúz", "Francúzik". Na Slovensku má meniny 4. októbra.
Viera (prvé meno)

Viera je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 5. októbra.
Natália

Natália je ženské krstné meno. Pôvod má v latinskom "(dies) Natalis" s významom „deň narodenia“ alebo skôr v "(Christi) Natalia" znamená teda „Vianoce“. Meniny na Slovensku má 6. októbra.
Eliška

Eliška je ženské krstné meno hebrejského pôvodu, variant mena Alžbeta, rozšírený v Česku a na Slovensku. Pochádza z hebrejského "Eliševa" (אֱלִישֶׁבַע) s významnom „Boh (mi) je prísahou“, prípadne že „nositeľka tohto mena je zasľúbená Bohu“. Meniny na Slovensku má 7. októbra.
Brigita

Brigita je ženské krstné meno. Pôvod má v keltskom slove "brigh" „silný“, „mocný“. Meniny na Slovensku má 8. októbra.
Dionýz (prvé meno)

Dionýz je mužské krstné meno. Meno je gréckeho pôvodu a v preklade znamená "zasvätený bohu Dionýzovi". Meniny na Slovensku má 9. októbra.
Slavomíra

Slavomíra je ženské krstné meno slovanského pôvodu. Skladá sa z koreňov слава ("slava" – „sláva“) a миръ ("mirŭ" – „mier“, „svet“). Meniny na Slovensku má 10. októbra.
Z pôvodne domácich podôb tohto mena (a ďalších zložených slovanských mien: Boleslava, Miloslava, Jaroslava) vznikli neskôršie samostatné mená Sláva a Slávka.
Valentína

Valentína je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 11. októbra.
Maximilián

Maximilián je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 12. októbra.
Koloman (prvé meno)

Koloman je mužské krstné meno. Meno je írskeho pôvodu s významom mierumilovný alebo podľa iných zdrojov tureckého pôvodu (Kalima) s nejasným významom. Meniny na Slovensku má 13. októbra.
Boris (prvé meno)

Boris je mužské krstné meno. Je to ruská podoba protobulharského mena "Bogoris" alebo "Borises" (v prameňoch ako Βόγορις, Βώγωρις, Βορίσης).
Význam môže byť zo slovanského slova „boj“. Alebo môže ísť o skrátenie slovanského mena Borislav, ktoré znamená „ten, ktorý bojuje za slávu“ . Tiež môže ísť o meno z bulharčiny, ktoré je interpretované ako „vlk“, „malý“ alebo „biely leopard“ .
Meniny na Slovensku má 14. októbra.
Terézia

Terézia (iný variant: Tereza) je ženské krstné meno. Pochádza z gréckeho "Theresia" – „pochádzajúca z ostrova Thera prípadne Therasia“ alebo zo slova "térésis" s významom „opora“, „záštita“. Meniny na Slovensku má 15. októbra.
Niektoré známe nositeľky.
Terézia:
Tereza:
Vladimíra

Vladimíra je ženské krstné meno slovanského pôvodu. Skladá sa z koreňov "volděti" – „vládnuť“ a "měrŭ" – „veľký“, význam mena sa teda dá interpretovať ako „veľká vládkyňa“. Nositeľky tohto zriedkavého krstného mena oslovujeme Vlaďka, Vladka, Vladina, Vladi, Vlada, Vlaďa, Vladenka. Meniny na Slovensku má 16. októbra.
Hedviga

Hedviga je ženské krstné meno. Pôvodne nemecké meno "Hedwig" pochádza zo staronemeckých slov "hadu" a "wig", obe s významom „bitka“, „boj“; význam mena sa interpretuje ako „víťaziaca v boji“, „víťazná bojovníčka“. Meniny na Slovensku má 17. októbra.
Lukáš (prvé meno)

Lukáš je mužské krstné meno latinského pôvodu. Odvodené je od Lukánie, kraja v južnom Taliansku. Znamená teda „pochádzajúci z Lukánie“. Meniny na Slovensku má 18. októbra.
Kristián

Kristián je mužské krstné meno. Pochádza z gréckeho χρῑστιᾱνός ("christianos" – „kresťan“), resp. latinského "christianus" (dtto.). Meniny na Slovensku má 19. októbra.
Vendelín (prvé meno)

Vendelín je mužské krstné meno germánskeho pôvodu. Považuje sa za odvodeninu zo slova "Vandalen" (východogermánsky kmeň, pozri Vandali) alebo "Wenden" (nemecké a škandinávske označenie Slovanov, pozri Vendi, Polabskí Slovania), prípade obdobu mena Václav. Meniny na Slovensku má 20. októbra.
Niektorí známi nositelia.
Vendelín:
iné tvary:
Arnold

Arnold je mužské krstné meno. Vzniklo spojením staronemeckých slov "aro"+"waltan", čo znamená vládca orol, silný ako orol. Slovenská forma bola prevzatá z nemeckých mien Arnold, Arenwald. Na Slovensku má meniny 1. októbra.
Uršuľa (prvé meno)

Uršuľa je ženské krstné meno latinského pôvodu. Odvodené je od zdrobneniny latinského slova "ursa" („medvedica“). Meniny na Slovensku má 21. októbra.
Niektoré známe nositeľky.
Uršuľa:
iné tvary:
Sergej

Sergej je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 22. októbra.
Alojzia

Alojzia je ženské krstné meno. Ide o obdobu mužského mena Alojz. Jeho pôvod treba hľadať v starofrancúzskom mene "Lowis", ktoré vzniklo zo staronemeckého mena Hludwig, čiže slávny bojovník. Prípadný pôvod môžeme nájsť aj v latinskej podobe mena "Aloisius", ktorá v staronemeckej podobe mena Alwisi označuje pomenovanie celý biely. Na Slovensku má meniny 23. októbra.
Kvetoslava

Kvetoslava alebo domácky Kveta je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 24. októbra.
Aurel (prvé meno)

Aurel je mužské krstné meno. Pochádza z latinského slova "aureolus" „zlatý“. Staršie podobu mena sú Aurélius, Aurelián. Meniny na Slovensku má 25. októbra.
Demeter (prvé meno)

Demeter je mužské krstné meno. Pôvod má v gréckom "Démétrios", čo znamená „patriaci bohyni úrody Deméter“. Meniny na Slovensku má 26. októbra, keďže v tento deň sa podľa byzantského kalendára oslavuje sviatok sv. veľkomučeníka Demetra Solúnskeho (Myrotočivého).
Sabína

Sabína je ženské krstné meno, pochádzajúce z latinčiny. Sabíni boli staroveký kmeň v strednej Itálii. Svätá Sabína je patrónkou Ríma. Meniny na Slovensku má 27. októbra.
Dobromila

Dobromila je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 28. októbra.
Simona

Simona je ženské krstné meno. Pochádza z hebrejčiny a znamená „počujúca“, „načúvajúca“. Meniny na Slovensku má 30. októbra.
Aurélia

Aurélia je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 31. októbra.
Nürnberg

Nürnberg môže byť:
UN/LOCODE

UN/LOCODE ("Code for Trade and Transport Locations") je geografická kódovacia schéma vyvinutá a spravovaná UNECE - hospodárskou komisiou Organizácie Spojených národov.
UN/LOCODE obsahuje viac ako 50 000 položiek s miestami ako sú prístavy, letiská, železničné a cestné terminály, pošty, hraničné priechody a iné dôležité miesta pre obchod a dopravu v 234 krajinách sveta.
UN/LOCODE kódy sú zvyčajne zložené z 5 znakov. Prvé dva znaky sú písmená s kódom štátu podľa ISO 3166-1 alpha-2. Miesto je ďalej zvyčajne reprezentované trojicou písmen, avšak v prípade, že možné kombinácie nepostačujú, môžu sa použiť aj číslice v rozsahu 2 až 9.
Externé odkazy.
Oficiálna stránka UN/LOCODE (po anglicky)
Kysuca

Kysuca je rieka prameniaca pod vrchom Hričovec (katastrálne územie Makova) a pri Žiline sa vlieva ako pravostranný prítok do rieky Váh. Meno rieky nesie región Kysuce.
Opis toku.
Rieka má štrkovité riečisko, miestami s balvanmi. Údolie rieky je dosť široké s peknými výhľadmi. Preteká okrajom pohorí Turzovská vrchovina na ľavom brehu, Javorníky na pravom brehu, Kysucké Beskydy a Kysucká vrchovina tiež na ľavej strane, pričom je ústím pre 13 väčších prítokov. Rieka prvú polovicu svojej dĺžky tečie severovýchodným smerom, pri "Čadci" sa stáča smerom na juh. Údolím rieky vedie železnica (Čadca – Makov, resp. Žilina – Mosty u Jablunkova) aj cestné komunikácie (II/487 a I/11), vo výstavbe je diaľnica D3).
Základné charakteristiky povodia.
Kysuca preteká celým územím regiónu Kysúc, pričom na hornom toku tečie zo západu na východ, za Čadcou sa stáča a ďalej pokračuje južným smerom. Celková dĺžka toku je , rieka odvodňuje územie s plochou približne , z čoho väčšina leží na území Slovenska, malá časť leží na území Česka, kde hranica rozvodia prebieha po hrebeni geomorfologických celkov Moravsko-sliezske Beskydy a Jablunkovské medzihorie, po línii Veľký Polom () - Gírová () - česko-poľská štátna hranica. V tejto oblasti pramenia všetky ľavostranné prítoky Milošovského potoka, Šľahorov potok, Markov potok, Čierny potok a Valov potok. Oblasť povodia siaha časťou územia aj do Poľska, rozvodnica pokračuje od česko-poľskej hranice na kótu (južne od dediny Istebna), odtiaľ do dediny Koniaków, kde sa stáča na juh na vrchol Kykule () na hranici so Slovenskom. Potom už rozvodnica pokračuje po štátnej hranici. V Poľsku patrí k povodiu Kysuce horný tok pravostranného prítoka Čierňanky, Čadečky, ktorá tu nesie názov "Czadeczka" a priberá ľavostrannú Kręzelku. 
Hustota riečnej siete Kysuce je priemerne 1,2 - /km², sklon koryta rieky (Čadca) dosahuje 2,3 ‰, špecifický odtok je 17,22 l/km²/s. Priemerný prietok dosahuje tieto hodnoty: /s v Čadci, /s v Kysuckom Novom Meste a /s v ústí. 
Kysuca je súčasťou čiastkového povodia Váhu, číslo hydrologického poradia úseku od ústia Varínky po ústie Rajčanky do Váhu je 4-21-06, kým číslo hydrologického poradia vlastnej rieky je 4-21-06-012. Kysuca je ďalej súčasťou hydrogeologického rajónu paleogénu a kvartéru povodia Kysuce, označenie PQ O28. Kysuca je vodárenským tokom v úseku km 30,80 - km 65,60. Rieka je tiež v Zozname vodohospodársky významných tokov SR pod číslom 158.
Povodie Kysuce podľa prítokov (v smere toku).
Kysuca (P - pravostranný prítok, Ľ - ľavostranný prítok)
Mestá a obce.
Mestá a obce, ktorými rieka preteká:
Hubert

Hubert je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 3. novembra.
Karol (prvé meno)

Karol je mužské krstné meno. Ženským variantom tohto mena je Karolína. Meno pochádza zo staronemeckého "Karl", čo znamená muž, manžel (z neho vzniklo aj slovo kráľ). Meniny na Slovensku má 4. novembra.
Imrich (prvé meno)

Imrich je mužské krstné meno. Pôvodne nemecké mená Emmerich, Amalrich pochádzajú zo staronemeckých slov "amal"+"richi" s významom „vládca práce“ alebo „pracovitý vládca“. Meniny na Slovensku má 5. novembra.
Renáta

Renáta je ženské krstné meno. Pochádza z latinského "renatus" s významom „znovuzrodený“. Meniny na Slovensku má 6. novembra. Alternatívne sa používa Renata.
Domáce podoby.
Renátka, Renča, Renička, Reňulka, Reny, Renuš
René

René je mužské krstné meno. Je to francúzske meno pochádzajúce z latinského "renatus" s významom „znovuzrodený“. Ženská forma mena na Slovensku je Renáta. Vo francúzsky hovoriacich krajinách sa ako ženská forma používa "Renée", ale v iných krajinách existuje zvyk dávať meno René aj ženám.
Meniny na Slovensku má 7. novembra.
Bohumír

Bohumír je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 8. novembra.
Teodor (prvé meno)

Teodor je mužské krstné meno. Pôvod má v gréckom "Theodóros" (Θεόδωρος) s významom „boží dar“, „Bohom darovaný“. Meniny na Slovensku má 9. novembra.
Tibor

Tibor je mužské krstné meno. Meniny na Slovensku má 10. novembra, v Česku 13. novembra. 
Pôvod mena z latinského Tiburtius, čo znamená pochádzajúci z mesta Tibur (dnes Tivoli). Základom mena je slovo „čestný”. Meno Tibor je rozšírené najmä v Maďarsku, Slovensku a Česku. Českou obdobou mena je Ctirad, tiež Chval. No môžeme ho nájsť aj v nemčine (ako Tibor či Tiburtius), taliančine (Tiburzio), francúzštine (Tiburce) alebo španielčine (Tiburcio). Pozná ho aj ruština (Tivurtij) alebo poľština (Tyburcy, Tybury a Tyburcjusz).
Martin (prvé meno)

Martin je mužské krstné meno. Pochádza z latinčiny, zo slova "martinus" s významom „zasvätený Marsovi“ prípadne „bojovný“. Slovenská domáca podoba Maroš existuje aj ako samostatné meno. Meniny na Slovensku má 11. novembra.
Stanislav (prvé meno)

Stanislav alebo Stano je mužské krstné meno. Má slovanský pôvod s významom „staň sa slávnym“. Meniny na Slovensku má 13. novembra.
Irma

Irma je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 14. novembra.
Leopold (prvé meno)

Leopold je mužské rodné (krstné) meno, ktoré vzniklo ako latinizovaná podoba nemeckého mena "Lultpold" (zo staronemeckého "liut" + "bald", „v ľude odvážny“). Slovenské domácke podoby mena sú Leo, Leoš a Poldo, zdrobnenina mena je Leopoldko. Ženskými variantami mena sú Leopolda a Leopoldína (pozri Leopolda). Leopold má meniny na Slovensku 15. novembra.
Varianty mena sú:
Agnesa (prvé meno)

Agnesa alebo Agneša je ženské krstné meno. Pôvod má v gréckom slove "hagné" „čistá, nevinná, nepoškvrnená“. Na Slovensku má meniny 16. novembra.
Klaudia

Klaudia je ženské krstné meno. Pôvod má v rímskom rodovom mene Claudius. "Claudus" v latinčine znamená „chromý, krivý, krívajúci“. Meniny na Slovensku má 17. novembra.
Eugen

Eugen je mužské krstné meno. Pôvod má v gréckom slove "eugenés", čo znamená „urodzený, blahorodý“. Meniny na Slovensku má 18. novembra.
Alžbeta (prvé meno)

Alžbeta je ženské krstné meno. Je odvodené od staršieho mena Elizabeta, pričom ide o novozákonnú podobu hebrejských mien "Elíšebah, Elíšewah " s významom Bohu zasvätená. Na Slovensku má meniny 19. novembra.
Félix (prvé meno)

Félix alebo v niektorých jazykoch a staršie aj v slovenčine Felix je mužské krstné meno. Pochádza z latinčiny, kde "felix" znamená „šťastný“. Meniny na Slovensku má 20. novembra.
Elvíra

Elvíra je ženské krstné meno. Ide o španielsku formu mena "Geloyra" alebo "Giluira" germánskeho (gótskeho) pôvodu s hypotetickými základmi "gails" („šťastná“ prípadne „kopija“) a "wers" („priateľská“, „príjemná“, „pravdivá“). Meno bolo obľúbené medzi príslušníčkami kráľovských rodín stredovekého Leónskeho a Kastílskeho kráľovstva a niekedy sa vykladá ako variant arabsko-španielskeho mena "Elmira" s významom „vznešená“, „kňažná“. Volá sa tak aj postava z Mozartovej opery "Don Giovanni" (1787).
Meniny na Slovensku má 21. novembra.
Klement (prvé meno)

Klement je mužské krstné meno. Pôvod má v latinskom slove "clemens" s významami „prívetivý, láskavý, vľúdny, zhovievavý“. Meniny na Slovensku má 23. novembra.
Staršie podoby: Klementín, Kliment
Cecília

Cecília je ženské krstné meno. Meniny na Slovensku má 22. novembra.
Emília

Emília je ženské krstné meno. Meno pochádza z latinčiny (aemilius), jeho význam je „horlivá, usilovná“. Ďalší variant je Amelia. Mužskou podobou mena je Emil. Meniny na Slovensku má 24. novembra.
Katarína (prvé meno)

Katarína je ženské krstné meno. Pôvod sa od ranokresťanského obdobia spája s gréckym slovom καθαρός ("katharos") s významom „čistý“, „mravný“, existujú však aj staršie výklady. Meniny na Slovensku má 25. novembra.
Osoby s týmto menom sa často oslovujú ako Katka.
Kornel

Kornel je mužské krstné meno. V latinčine "Cornelius" je rímskym rodovým menom. Pôvod má v slove "cornu" s významom „roh“ alebo v slove "cornus" s významom „drieň“. Meniny na Slovensku má 26. novembra.
Milan (prvé meno)

Milan je slovanské mužské krstné meno odvodené od prídavného mena "milý". Jeho latinské znenie je "Amantius". (Od slovesa "amare" – milovať.) pôv. významom blízke sú mená Amand, Amatus, Gracián a mená zo základov ľub a mil. Obľúbené je na Slovensku, v Česku a u slovanských národov bývalej Juhoslávie. Meniny na Slovensku má 27. novembra.
Henrieta

Henrieta je ženské krstné meno germánskeho pôvodu. Je odvodené z mužského mena Henrich s pôvodom v nemeckých menách Heinrich, Heimerich, Heimirich, pochádzajúcich zo staronemeckých slov "heim" + "rih" s významom „vládca domu“. Meniny na Slovensku má 28. novembra.
Niektoré známe nositeľky.
Henrieta:
Iné tvary:
Vratko

Vratko je mužské krstné meno, pôvodne domáca podoba mena Vratislav. Meniny na Slovensku má 29. novembra. Meno Vratko znamená po latinsky radosť a sláva.
Ondrej (prvé meno)

Ondrej je mužské krstné meno. Jeho variantom je meno Andrej, ktoré pochádza z gréckeho "andreas" „mužný“, „statný“, „odvážny“. Meniny na Slovensku má 30. novembra.
Andrej

Andrej je mužské krstné meno. Ide o novozákonné meno, ktoré pochádza z gréckeho mena "Andreas", vo význame mužný, statný, odvážny. Existuje aj jeho ženská obdoba v podobe mena Andrea. Na Slovensku má meniny 30. novembra.
Denisa

Denisa je ženské krstné meno. Je to pôvodne francúzske meno, odvodené od gréckeho boha Dionýza (Bakcha), na ktorého počesť boli konané známe dionýzie (Grécko) alebo bakchanálie (staroveký Rím). Jeho význam možno preložiť ako „božské dieťa“. Meniny na Slovensku má 1. novembra.
Poprad (rieka)

Poprad je európska rieka. Vzniká sútokom Hincovho potoka a potoka Krupá. Hincov potok vyteká z Veľkého Hincovho plesa a potok Krupá z Popradského plesa, ktoré sa zlievajú v Mengusovskej doline vo Vysokých Tatrách (). Hincov potok je považovaný za pramenný tok rieky Poprad.
Poprad preteká rovnomenným mestom Poprad, ktoré je najväčším mestom na jeho brehoch. V časti Matejovce je jeho priemerný ročný prietok /s (minimálny prietok je /s a maximálny prietok je /s). V Mníšku nad Popradom je priemerný ročný prietok 22,3 m³/s.
Medzi mestami Stary Sącz a Nowy Sącz v Poľsku sa vlieva do Dunajca, kde má priemernú vodnatosť 23 m³/s. Dunajec sa vlieva do Visly a tá do Baltského mora, je teda tokom III. rádu. 
Po obec Čirč v okrese Stará Ľubovňa preteká len územím Slovenska. Medzi Ruskou Voľou nad Popradom a Muszynou (dĺžka ) a medzi Legnavou a Mníškom nad Popradom (dĺžka ) tvorí hraničnú rieku s Poľskom. Celková dĺžka hranice tvorenej riekou Poprad je 31,1 kilometrov (hranicu netvorí len v okolí poľského mesta Muszyna). Od Mníška () odteká do Poľska, kde ústi do Dunajca.
Prítoky.
Významnejšie pravostranné prítoky na Slovensku sú: 
Významnejšie ľavostranné prítoky na Slovensku sú:
Ľubomír Harach

Doc. Ing. Ľubomír Harach, CSc. (* 3. marec 1953, Horná Ždaňa) je slovenský pedagóg a politik, bývalý minister školstva a hospodárstva SR a poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.
Ľubomír Harach bol zvolený za poslanca NR SR za DÚ vo volebnom období 19941998 a za Slovenskú demokratickú koalíciu vo volebnom období 19982002. 
Harach vyštudoval odbor matematické inžinierstvo a kybernetika na Fakulte jadrovej a fyzikálnoinžinierskej na ČVUT v Prahe. Po ukončení štúdia sa presťahoval do Bratislavy a pôsobil ako pedagóg, okrem iného bol riaditeľom Ústavu informácií a prognóz školstva. V roku 2009 spolu s Jozefom Moravčíkom zakladal Medzinárodnú vysokú školu manažmentu.
V2

V2 môže byť:
Ginko na Godrovej ulici

Ginko na Godrovej ulici je ginko dvojlaločné, ktoré sa nachádza na Godrovej ulici v Bratislave. Je chránené podľa "Všeobecne záväznej vyhlášky KÚ v Bratislave, 1/1996" pre vysokú biologickú a estetickú hodnotu, zriedkavý výskyt. Je to významný exemplár z kultúrneho, historického, vedeckého, krajinotvorného a estetického hľadiska.
Vláda

Vláda (iné názvy: vládny kabinet, kabinet, kabinet ministrov, rada ministrov, ministerská rada, štátna rada) je najvyšší (spravidla kolektívny) orgán výkonnej moci v štáte. V rôznych krajinách má rôzne názvy.
Vláda sa spravidla skladá z predsedu, podpredsedov a ministrov, v niektorých štátoch aj z ďalších členov, napr. štátnych tajomníkov. V niektorých štátoch je namiesto predsedu vlády na čele vlády hlava štátu.
Rozhodnutia prijíma vláda spravidla hlasovaním, pri ktorom má každý člen vlády jeden hlas.
V parlamentných štátoch sa vláda zodpovedá parlamentu, v prezidentských republikách prezidentovi a v niektorých monarchiách, najmä absolutistických, kráľovi.
Minister

Minister (lat. pomocník) je člen vlády, ktorý je spravidla poverený riadením určitého orgánu štátnej správy, väčšinou ministerstva.
Ak je minister poverený len určitými úlohami, bez toho, aby spravoval nejaký rezort, hovoríme o ministrovi bez portefeuille alebo bez kresla.
Ministerstvo

Ministerstvo je najvyšší správny úrad štátu (v niektorých štátoch aj federatívnej republiky, spolkovej krajiny, provincie a podobne), ktorý je zodpovedný a má najvyššie právomoci v určitej oblasti. Na čele stojí obyčajne člen vlády (minister, štátny tajomník a podobne). V minulosti sa ako ministerstvo (napríklad v Rakúsko-Uhorsku či Prusku) označovala vláda, teda zbor ministrov.
V parlamentných systémoch sa vláda aj jednotliví ministri zodpovedajú parlamentu, v prezidentských systémoch prezidentovi.
Ministerstvá na Slovensku.
Na Slovensku je ministerstvo tzv. ústredný orgán štátnej správy.Vo svojej oblasti ministerstvo:
Za všetky koncepčné rozhodnutia ministerstva zodpovedá kolektívne vláda.
Zoznam ministerstiev pozri pod Zoznam ministerstiev na Slovensku.
Ginko v Abramovej

Ginko v Abramovej je ginko dvojlaločné, ktoré sa nachádza v obci Abramová. Je chránené podľa "uznesenia ONV Martin, č. 6/69". Dopĺňa sieť významných a chránených stromov v bývalom okrese Martin.
Dick Tracy

Dick Tracy je populárna postava americkej popkultúry. Dick Tracy predstavuje ťažko zasiahnuteľného, rýchlo strieľajúceho a výnimočne inteligentného policajného detektíva. Vytvoril ho Chester Gould v roku 1931 pre komiksovú prílohu nazvanú "Dick Tracy" pre noviny "Chicago Tribune". Gould písal príhody Dicka Tracyho do roku 1977.
Ginko v Humennom

Ginko v Humennom je ginko dvojlaločné, ktoré sa nachádza v humenskom parku. Je chránené podľa "VZV KÚ v Prešove, 1/1997-VZV/ŽP" pre vedecko-výskumný, náučný, ekologický, estetický, kultúrno-historický a rekreačný význam.
Ministerstvo financií Slovenskej republiky

Ministerstvo financií Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre oblasť financií, daní, colníctva, cien, finančnej kontroly a vnútorného auditu.
Pôsobnosť ministerstva.
Ministerstvo financií Slovenskej republiky zabezpečuje:
Minister financií.
Ministerstvo financií riadi a za jeho činnosť zodpovedá minister financií, ktorého vymenúva prezident SR na návrh predsedu vlády SR.
Súčasným ministrom je od 25. októbra 2023 Ladislav Kamenický (SMER – SD).
Štátny tajomník ministerstva financií.
Ministra financií v čase jeho neprítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností štátny tajomník. Minister môže poveriť aj v iných prípadoch štátneho tajomníka, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností. Štátny tajomník má pri zastupovaní ministra na rokovaní vlády poradný hlas. Štátneho tajomníka vymenúva a odvoláva vláda na návrh ministra financií. V odôvodnených prípadoch môže vláda určiť, že na ministerstve pôsobia dvaja štátni tajomníci – to je aj prípad ministerstva financií. Minister určí, v ktorých otázkach a v akom poradí ho štátni tajomníci zastupujú.
Štatistická územná jednotka

Štatistická územná jednotka (skr. ŠÚJ) je územná jednotka v rámci špecifickej klasifikácie Štatistického úradu Slovenskej republiky určenej na potreby regionálnej štatistiky, na poskytovanie porovnateľných údajov regionálnej štatistiky v rámci Európskeho štatistického systému a na analytické účely. Ide o implementáciu európskych systémov NUTS a LAU Štatistickým úradom Slovenskej republiky. 
Rozlišuje sa regionálna štatistická územná jednotka (RŠÚJ, po anglicky NUTS territorial unit) a lokálna štatistická územná jednotka (LŠÚJ, po anglicky LAU). 
Štatistické územné jednotky sú určené na základe vyhlášky Štatistického úradu SR nasledovne: 
V minulosti používané úrovne NUTS 4 a NUTS 5 sa premenovali na LAU 1 resp. LAU 2 (z angl. "Local Area Units").
Voľby do Národnej rady Slovenskej republiky v roku 1994

Predčasné parlamentné voľby na Slovensku v roku 1994 sa uskutočnili 30. septembra a 1. októbra 1994 na Slovensku. Boli to prvé voľby do Národnej rady Slovenskej republiky. Zúčastnených oprávnených voličov bolo 75,65 %. Z 2 875 458 platných hlasov prepadlo 374 427 (13.02%).
Zoznam zvolených poslancov.
Zoznam zvolených poslancov je uvedený v samostatnom článku "Zoznam poslancov NR SR (1994 – 1998)"
Voľby do Slovenskej národnej rady v roku 1992

Voľby do Slovenskej národnej rady v roku 1992 sa uskutočnili 5. júna a 6. júna 1992 na Slovensku. Išlo o posledné voľby do SNR. Volebná účasť dosiahla 84,20 %. Oproti voľbám z roku 1990, sa kvórum na vstup do SNR zvýšilo zo 3% na 5%. Vo voľbách zvíťazilo s 37,26 % hlasov HZDS. Na druhom mieste sa umiestnila SDĽ so 14,70 %, na treťom KDH s 8,89 %. Prepadlo 23.79 % platných hlasov.
Náležitosti volieb.
V marci 1992 SNR schválila zákon č.104/1992 Zb., ktorý dopĺňal a menil pôvodný volebný zákon č.80/1990 Zb. Najväčšou zmenou novelizácie volebného zákona bolo zvýšenie volebnej klauzule na 5 % pre samostatne kandidujúcu politickú stranu alebo hnutie, 7 % pre koalície zložené z dvoch alebo z troch politických subjektov a 10 % pre koalície zložené najmenej zo štyroch subjektov (§ 41). Novelizácii išlo o zníženie počtu strán v parlamente. Zmeny sa dotkli tiež mechanizmu prideľovania mandátov. V prvom skrutíniu sa súčet platných hlasov pre doň postupujúce subjekty mal vydeliť počtom mandátov zvýšeným o jeden (151). Po zaokrúhlení na jednotky tak vzniknuté celé číslo malo tvoriť krajské volebné číslo, na základe ktorého boli prideľované mandáty vo volebných krajoch. Ak sa takýmto spôsobom pridelil o jeden mandát viac, než sa v danom volebnom kraji malo, mandát sa mal odobrať strane, ktorá v danom volebnom kraji získala najmenší počet hlasov (§ 42).
Volebná kampaň.
Hlavnou témou predčasných volieb bolo politické usporiadanie spoločného česko-slovenského štátu. Pohľady politických strán na budúcnosť Slovenska v Česko-Slovensku sa líšili. Otvorene za nezávislosť Slovenska vystupovali SNS, SKDH a NALI. Za vytvorenie skutočnej federácie (do rôznej miery, od vlastnej medzinárodno-právnej subjektivity oboch republík po rovnoprávnosť a zvrchovanosť), resp. rovnoprávne usporiadanie vzťahov, sa vyslovili HZDS, SDĽ, koalícia MKDH-Spolužitie-MĽS, SZ, KDH, ODÚ, SZS, SDSS, KSS91, koalícia DS-ODS a MOS. HZDS, SKDH a SNS požadovalo prijatie Ústavy SR, HZDS a SKDH deklarovali, že vyhlásia zvrchovanosť SR. Podľa prieskumu verejnej mienky z jari 1992 bola jasná väčšina obyvateľov ČSFR z oboch častí Česko-Slovenska proti rozdeleniu federácie.
V ekonomickej oblasti SDĽ kritizovala nárast nezamestnanosti v krajine po roku 1989 a plánovala do odborných oblastí dosádzať odborníkov. Koalícia DS-ODS chcela pokračovať v premene plánovaného hospodárstva na trhové hospodárstvo, založené na slobode jednotlivca. SDSS volala po štáte nie mocensky, ale sociálne silnom.
Výsledky.
Voľby prebiehali súčasne aj do dvoch komôr federálneho parlamentu ČSFR. Vo voľbách do SNR prešlo zvýšeným päťpercentným kvórom len 5 politických subjektov, čo predstavuje najnižší počet v histórii Slovenska. Z tohto vyplynul aj veľký počet prepadnutých hlasov, až 23,8 % (733 511) zo všetkých platných hlasov. Následne bolo schopné väčšinu v parlamente získať a vládnu koalíciu, ktorá vyústila do druhej vlády Vladimíra Mečiara, zostaviť víťazné hnutie HZDS spolu so Slovenskou národnou stranou.
Zoznam zvolených poslancov.
Zoznam zvolených poslancov je uvedený v samostatnom článku "Zoznam poslancov NR SR (1992 – 1994)"
Ginko v Mednom

Ginko v Mednom je ginko dvojlaločné, ktoré sa nachádza v obci Lednické Rovne, časť Medné. Je chránené podľa "uznesenia Rady ONV v P.Bystrica, 256/1975". Tento mohutný strom je význačná exotická rastlina, jediný exemplár v okrese Púchov.
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (medzi 1. júlom 2010 a 31. októbrom 2010 Ministerstvo hospodárstva a výstavby Slovenskej republiky) je jedno z ministerstiev Slovenska.
Pôsobnosť.
Ministerstvo hospodárstva SR je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre:
Minister hospodárstva.
Ministerstvo hospodárstva riadi a za jeho činnosť zodpovedá minister hospodárstva, ktorého vymenúva a odvoláva prezident SR na návrh predsedu vlády SR.
Súčasnou ministerkou je od 25. októbra 2023 Denisa Saková (HLAS-SD).
Štátny tajomník ministerstva hospodárstva.
Ministra hospodárstva v čase jeho neprítomnosti zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností štátny tajomník. Minister môže poveriť aj v iných prípadoch štátneho tajomníka, aby ho zastupoval v rozsahu jeho práv a povinností. Štátny tajomník má pri zastupovaní ministra na rokovaní vlády poradný hlas. Štátneho tajomníka vymenúva a odvoláva vláda na návrh ministra hospodárstva. V odôvodnených prípadoch môže vláda určiť, že na ministerstve pôsobia dvaja štátni tajomníci - to je aj prípad ministerstva hospodárstva. Minister určí, v ktorých otázkach a v akom poradí ho štátni tajomníci zastupujú.
Súčasnými štátnymi tajomníkmi Ministerstva hospodárstva sú Ján Oravec (SaS) a Karol Galek (SaS).
Hoštiná

Hoštiná je mestská časť Púchova, bývalá samostatná obec.
David Hasselhoff

David Hasselhoff (* 17. júl 1952, Baltimore, Maryland, USA) je americký filmový, televízny a divadelný herec a spevák.
Preslávil sa hlavne v seriáloch "Baywatch" a "Knight Rider".
Ako spevák vydal 15 albumov, z ktorých väčšina bola ocenená zlatom i platinou.
Vin Diesel

 
Vin Diesel (Vin - skrátene od Vincent, Diesel - podľa priateľov je vždy energický a rýchly; vlastným menom: Mark Sinclair Vincent; * 18. júl 1967, Alameda County, Kalifornia, USA) je americký filmový herec obsadzovaný najmä v akčných a akčno-komediálnych filmoch.
Donald Sutherland

Donald Sutherland (* 17. júl 1935, Saint John, New Brunswick, Kanada† 20. jún 2024, Miami, Florida, USA) bol kanadský filmový herec. Jeho syn je herec Kiefer Sutherland.
Petr Novák

Petr Novák (* 6. september 1945, Praha – † 19. august 1997, Praha) bol český spevák a hudobný skladateľ.
Breza

Breza môže byť:
Jarabina

Jarabina môže byť:
Martin Kvetko

MVDr. Martin Kvetko (* 9. september 1912, Muránska Dlhá Lúka† 3. jún 1995, Bratislava) bol slovenský politik a veterinár, účastník Slovenského národného povstania a významný predstaviteľ pôvodnej aj obnovenej Demokratickej strany.
Životopis.
Návrat na Slovensko.
Martin Kvetko zomrel 3. júna 1995 a je pochovaný v rodinnom hrobe v Muránskej Dlhej Lúke.
Turiec

Turiec môže byť:
Kysuce

Kysuce sú región na severozápade Slovenska, ktorý zahŕňa okresy Čadca a Kysucké Nové Mesto. Územie susedí na východe s Oravou, na juhu s Horným Považím, na severozápade s Českom (regióny Sliezsko, Lašsko a Valašsko) a na severovýchode s Poľskom (Sliezske vojvodstvo).
Región sa nazýva podľa rieky Kysuca. Toky riek ohraničujú pohoria – na západe sú to Javorníky s najvyšším vrcholom Veľký Javorník (), na severe Turzovská vrchovina a Moravsko-sliezske Beskydy s najvyšším vrchom Lysá Hora a na východe sú to Kysucké Beskydy s najvyšším vrcholom – symbolom Kysúc – Veľkou Račou vysokou Časť južného územia pokrýva Kysucká vrchovina s najznámejším vrcholom Ľadonhora ().
Najstaršou známou osadou na Kysuciach je dnešné mesto Kysucké Nové Mesto, ležiace na dôležitej obchodnej ceste, ktorá viedla údolím rieky Kysuca. Táto obchodná cesta spájajúca juh so severom a viedla zo Žiliny cez Jablunkovský priesmyk do Tešína.
Niekedy (napríklad v investičných projektoch) sa región neformálne delí na menšie podcelky:
Drotári.
Chudoba na Kysuciach v 18. storočí nútila ľudí hľadať si iné zdroje obživy. Jedným z nich sa pre mnohých stalo práve drotárstvo. Drotári chodili po dedinách a drôtom spevňovali hlinené nádoby. Typickými nástrojmi drotára boli: drôt, kúsky plechu, kliešte, šidlo a kladivo. Hrnce jednoducho opletali drôtenou sieťkou, no neskôr si zaužívali aj komplikovanejšie metódy, ako nitovanie, letovanie a lepenie. 
Sociálny a ekonomický rozvoj.
Chránená krajinná oblasť Kysuce poskytuje možnosti rozvoja turistiky a horského osídlenia, akými sú agroturistika, poľovníctvo, rybolov, skalolezenie a iné. Aj napriek možnostiam turizmu je región tradične chudobnejší. Obyvatelia žijúci v izolovaných dolinách, musia dochádzať za prácou do vzdialenejších centier. Už z obdobia socializmu je známa tradícia každodenného a časovo náročného dochádzania Kysučanov do uhoľných baní v okolí Ostravy. Po páde komunizmu nastal v regióne úpadok priemyselnej výroby. To na Kysuciach ešte viac prehĺbilo sociálnu krízu. 
Rítus života na Kysuciach je výrazne ovplyvnený tradíciou katolíckej cirkvi. Pri súčasnej demografickej stagnácii na Slovensku si Kysuce zachovávajú pomerne vysokú pôrodnosť. Je to aj napriek tomu, že obyvatelia sa v množstve prípadov musia spoliehať na prácu mimo regiónu. 
Výhodou Kysúc je blízkosť koridoru Košice-Žilina-Bratislava a Žilina-Ostrava. 
Turistický ruch.
Iné zaujímavosti.
"Najstarší" z týchto mostov pochádzajúci z roku 1835 sa nachádza v časti Blažkov, svojou dĺžkou takmer 52 m je to pravdepodobne najdlhší celokamenný most na Slovensku. 
"Druhý" ešte významnejší most postavený zo železobetónu sa nachádza pri výjazde z Krásna nad Kysucou smerom na Čadcu. Postavený bol v roku 1891 pričom nebol počas druhej svetovej vojny zničený a dokázal vydržať nápor dopravy napriek nosnosti 10 t ako jediný prejazdný most do Čadce až do 80. rokov 20. storočia. Po rekonštrukcii v roku 2014 sa most zrekonštruoval a zvýšila sa jeho nosnosť na 30 t.
Tretí "most Lásky a priateľstva" sa nachádza v časti Kalinov. Postavený bol v roku 2010 ako náhrada za zničený most po povodni z roku 2007. Na moste sa dá dodnes zamykať zámok pre zaľúbencov alebo zámok pre šťastie.