Neal Stephenson

Neal Town Stephenson (* 31. október, 1959) je americký spisovateľ, známy hlavne v súvislosti so science fiction tvorbou zameranou na skúmanie spoločensko-ekonomických vzťahov a ich vplyvu na šírenie a vnímanie exaktných poznatkov v kontexte žánra postkyberpunk. Publikuje tiež populárnovedecké články do časopisov ako "Wired Magazine" (http://wired.com), čiastočne spolupracoval ako poradca pre firmu Blue Origin (http://blueorigin.com), (založenú Jeff Bezos), ktorá vyvinula suborbitálny štartovací systém s ľudskou posádkou.
Pôvod.
Narodil sa vo Fort George G. Meade|Fort Meade, Maryland. Pochádza z rodiny inžinierov a vedcov, ktorú zo žartu poctil prezýkou "propeller heads", vrtule. Jeho otec bol profesorom elektrotechniky, starý otec profesorom fyziky, matka pracovala v laboratóriu biochémie a starý otec z matkinej strany pôsobil ako profesor biochémie. Stephensonova rodina sa presťahovala do Champaign-Urbana, Illinois v 1960, potom do Ames, Iowa v 1966, kde autor roku 1977 maturoval na Ames High School. Následne študoval na Boston University kde sa najprv zaoberal fyzikou, avšak keď zistil, že prezeranie máp mu umožní stráviť viac času na univerzitnom sálovom počítači, prestúpil na geografiu. Promoval v 1981 ako bakalár (Bachelor of Arts |B.A.) geografie s fyzikou ako vedľajším predmetom. Jeho prvý román Veľké U, "The Big U", vyšiel v roku 1984, verejnosť takmer vôbec neupútal, sklamaný Stephenson sa k dielu vrátil a otvorenejšie priznal až pri jeho druhom vydaní roku 2001. Do roku 1984 žil na tichomorskom severozápade, jeho súčasné trvalé bydlisko je Seattle, kde žije s rodinou.
Literárna práca.
Po "The Big U" "Veľkom U", Stephenson vydal eco-thriller "Zodiac" "Zverokruh". Medzi špičku autorov žánra fantastiky sa dostal románom "Snow Crash" "Sneh" ( v roku 1992), ktorý prepája memetiku, počítačové vírusy, a ďalšie high-tech témy, so sumerskou mytológiou a s analýzou rozdielov medzi ideológií indeterminizmu (libertarianizmus), individualizmu (laissez-faire kapitalizmus) a komunizmu. Odvtedy autor vydáva v priemere jeden román za štyri roky, menovite tieto:
S publikáciou roku 2003 "Quicksilver", Stephenson debutoval aj v priestore virtuálnej reality v doméne "The Metaweb" (, main page čiastočne uchovaný v Wayback Machine 5 apríla 2006), a wiki (používa ten istý software ako Wikipedia): v texte líči myšlienky a historickú periódu skúmanú v románe. Od 25 apríla 2007 stránka metaweb.com nevykazuje na wiki aktivitu.
Štýl.
Vedeckofantastický prístup neznamená len ponor do budúcnosti, je to uvedomenie si "inakosti".
Neal Stephenson
Stephenson sa vo svojích raných svižných, kratších románoch, vyjadruje popkultúrne ladenými metaforami a obrazmi Dynamiku textu zabezpečí striedaním rytmu úsečného, melancholického dialógu s vetvistými monologickými pasážami. V porovnaní s cyberpunkom románov William Gibsona omnoho väčšmi využíva prvky irónie a sebareflexie.
Stephensonove knihy prinášajú podrobne prepracované vynaliezavé zápletky, ktoré zrkadlia prepojeenosť spoločenských a technologických ideí. To ho odlišuje od iných bežných autorov science fiction autorov, ktorí sa zvyčajne zapodievajú niekoľkými technologickými alebo sociálnymi zmenami vytrhnutými z kontextu súvislostí. Ucelené vnímanie univerza vystužené vierohodnými detailmi nájdeme aj v tzv. barokovom cykle autora. Kniha "The Diamond Age" vychádza z predpokladov gnozeologického sebavedomia viktoriánskej éry; z hľadiska žánra viacerými črtami evokuje "steampunk (steam-para). Práca na tvorbe barokového cyklu akoby premkla autorov spôsob písania košatosťou: rozsah textov sa postupne zvyšuje. "Cryptonomicon" má viac než tisíc strán a obsahuje rozličné bizarné pasáže, vrátane podrobného erotického príbehu starožitného nábytku a pančušiek.
Vo väčšine románov ako odrazový mostík sujetu využíva neobvyklé, miestami katastroficky ladené udalosti celospoločenského dosahu. V hektickej atmosfére sa potom búrlivo rozvíja zápletka, ktorá nezriedka vyústi do náhleho, prekvapivého rozuzlenia. Takéhoto "vzorca" sa pridržiavajú všetky Stephensonove knihy vrátane "Barokového cyklu".
Bibliografia.
Fikcia:
Náučná literatúra: