Kerestešovci

Kerestešovci (lat. a maď. "Keresztes de Döbréte et Nimnica") je starý uhorský šľachtický rod s koreňmi v 13. storočí v obci Döbréte (dnes Babosdöbréte) v Zalianskej župe v Maďarsku. Koncom 15. storočia sa dostal do príbuzenstva s rodom Telekešiovcov (Thelekessy) z Thelekesu, ktorý sa usadil v obci Döbréte a prebral odtiaľ prídomok. V roku 1579 získali príslušníci rodu donáciu na majetky v obci Nimnica v Trenčianskej stolici, ktorá sa stala druhým prídomkom rodu. Na začiatku 18. storočia vznikla vetva v Nitrianskej župe, ktorej potomkovia žijú dodnes na Slovensku (Ivanka pri Nitre, Nitra, Považská Bystrica, Komárno). Niektorí členovia rodu si v roku 1940 zmenili priezvisko na Križan. Pokračovatelia trenčianskej vetvy po ženskej línii nosia od roku 1929 priezvisko v tvare Keresztes-Fischer, potomkovia tejto línie žijú v USA a Maďarsku.
Pôvod a dejiny.
Pôvod rodu je v obci Döbréte (v stredoveku Debrethe, dnes Babosdöbréte) ležiacej južne od mesta Zalaegerszeg v Zalianskej župe na juhovýchode dnešného Maďarska. Najstarší príslušníci boli pôvodne hradčanmi hradu Zalavár. Hodnoverne sa po prvýkrát spomínajú v roku 1274, a to Chynd so synmi, Sikul, Kostatun (Konštantín), Šimon, Juraj, Damián a Bank. Ich potomkovia boli v závere 13. storočia povýšení do šľachtického stavu. 
V roku 1366 došlo medzi členmi k rozsiahlej majetkovej deľbe, pretože rod bol už rozvetvený v troch rodových líniách. Táto majetková deľba viedla k rozpadu ich pôvodného majetku na tri sídliskové celky - Alső Döbréte (neskôr aj Bankydöbréte alebo Farkasfalva inak Rám, dnes Rám), Felső Döbréte a Sáros Döbréte. V 15. a 16. storočí používali príslušníci rodu aj prímeno Farkas.
Rod sa od začiatku 15. storočia vyvíjal v dvoch hlavných líniách, z ktorých sa vyvinuli rody Farkas (vymrel v 17. storočí) a Keresteš. Okolo roku 1500 sa viacerí členovia rodu dostali do tureckého zajatia. Na konci 15. storočia sa do rodu priženil Michal Telekeši, ktorému sa v roku 1497 v manželstve s Alžbetou z Döbréte narodil syn Imrich Telekeši z Döbréte (1497 - 1560), významný uhorský vojenský veliteľ 16. storočia, kapitán Horného Uhorska. Priezvisko Keresteš (maď. Keresztes, dosl. križiak) začal ako prvý používať Ján Keresteš z Döbréte (1520 - 1593), syn Jána z Döbréte (dol. 1503 - 1524). Pôsobil ako prokurátor a právny zástupca Imricha Telekešiho, ktorého sprevádzal na jeho cestách od roku 1558, neskôr pôsobil ako kastelán hradu Lednica. Po jeho smrti v roku 1560, keď mu v testamente odkázal všetky svoje majetky v obci Döbréte, bol zároveň aj kurátorom majetkov a vychovávateľom jeho syna Štefana Telekešiho na hrade Lednica v Trenčianskej župe. V roku 1564 uhorský panovník Maximilián II. potvrdil Jánovi Kerestešovi z Döbréte za jeho verné zásluhy všetky dedičné, získané i kúpené majetky v obciach Alsó Döbréte, Felső Döbréte, Sáros Döbréte, Kasaháza a Szentjakabfalva v Zalianskej a Vašskej župe. Majetky v obci Döbréte vlastnili príslušníci rodu, napriek osmanskej okupácii, až do roku 1728, keď ich členovia trenčianskej a nitrianskej vetvy spoločne odpredali šľachtickému rodu Rósas de Milej. Potomkovia trenčianskej vetvy vymreli v mužskej línii v roku 1882 Mikulášom Jánom Keresztesom, v ženskej línii v roku 1915 Máriou Rozáliou Keresztesovou vyd. Berkess, ktorá je pochovaná v Doľanoch. Jej synom bol pápežský prelát, doľanský farár Mons. Dr. Pavol Berkeš. Potomkovia nitrianskej vetvy prežili do súčasnosti. Pôsobili od začiatku 18. storočia v Ivanke pri Nitre, od polovice 19. storočia v Janíkovciach, v súčasnosti žijú roztrúsene v Nitre, Ivanke pri Nitre, Považskej Bystrici, Prahe, Komárne, Bratislave, Koniarovciach atď.
Erb.
Erb rodu je spoločný s erbom vymretého a spríbuzneného rodu Telekeši z Döbréte, resp. je variantom erbu udeleného Imrichovi Telekešimu v roku 1550. Tvorí ho štiepený štít, v jeho ľavej polovici sa nachádza doľava obrátený lev držiaci v ľavej labe meč, v pravej nastoknutú hlavu Turka. V pravej polovici štítu je orol. Klenotom je od pol pása doprava obrátený lev zo štítu držiaci meč s nastoknutou hlavou Turka. V 19. storočí vzniká nový variant rodového erbu. Tvorí ho štiepený štít. V jeho pravej polovici sú tri vodorovné brvná, v ľavej doprava obrátený dvojchvostý lev. Klenotom erbu je od pása vyrastajúci doprava obrátený lev držiaci pred sebou meč. Aj tento variant rodového erbu rodu Keresteš vychádza z erbu vymretého rodu Telekešiovcov.