Hlucháň hôrny

Hlucháň hôrny (iné názvy: tetrov hlucháň, hlucháň lesný, hlucháň obyčajný; lat. "Tetrao urogallus") je vták z čeľade bažantovité ("Phasianidae"). Hlucháň je obyvateľom severnej tajgy a hustých európskych lesov. Na Sibíri zasahuje až k rieke Lene. Jeho areál rozšírenia sa podobá areálu rozšírenia borovice lesnej a čučoriedky. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov hlucháň hôrny patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je klesajúci z dôvodu ničenia jeho biotopov. Dôsledkom je zmenšenie areálu rozšírenia najmä na západnom a východnom okraji následkom lokálneho vymiznutia. Európska populácia je stúpajúca.
Opis.
Hlucháň hôrny je najväčší z čeľade bažantovité, dospelý samec meria 83 až 95 cm a váži 3,3 až 6,5 kilogramov, farba operenia je tmavá s nevýrazne sfarbenou hlavou a svetlým zobákom. Jeho výrazný chvost má široké oblé zakončenie. Samica je asi o menšia a je sfarbená hrdzavo-hnedo.
Výskyt a stav na Slovensku.
Odhadovaný počet hniezdiacich párov je 500 - 700, zimujúcich jedincov 1 100 - 2 000. Na Slovensku bolo dokázané alebo pravdepodobné hniezdenie v 26,80 % a zimovanie v 24,90 % mapovacích kvadrátoch. Veľkosť populácie vykazuje "výrazný pokles" viac ako o 50 %. Veľkosť územia, na ktorom sa vyskytuje, vykazuje "mierny pokles" od 20 % - 50 %. Ekosozologický status v roku 1995 "V" - zraniteľný. V roku 1998 "VU:A1cd,B2acd" - zraniteľný. V roku 2001 "VU" - zraniteľný. V roku 2014 "EN A2ac; C2a(i)" - silne ohrozený. Európsky ochranársky status nezaradený "SPEC". Stupeň ohrozenia "S" - vyhovujúci ochranársky status. 
Za posledných asi 30 rokov hlucháňov u nás ubúda (údaj 1983), v období mapovania v rokoch 1980 - 1999 prežívali už len miestne malé populácie v nasledujúcich pohoriach: Belianske Tatry, Vysoké Tatry, Západné Tatry, Nízke Tatry, Malá Fatra, Veľká Fatra, Kremnické vrchy a Slovenské rudohorie. 
Spôsob života, biotop a potrava.
Po väčšine roka žije tetrov skryto a samotársky v miestach kde nie je rušený prítomnosťou človeka; potrebuje vhodný životný priestor o rozlohe až 30 kilometrov štvorcových. Obýva slnečné zmiešané a ihličnaté lesy alebo rašeliniská, kde si opatruje potravu zberom a hrabaním. Živí sa bobuľami, travinami, ihličím a mravcami. 
K jeho prirodzeným predátorom patria kuna lesná a líška obyčajná, vajcia z hniezd vyberajú straky a vrany.
Hniezdenie.
Na jar začína tokať ešte za tmy v korunách stromov a tok dokončuje na zemi. Samica znáša a zahrieva 5 (6) až 10 (12) vajec, kuriatka sa liahnu po 28 dňoch o ktoré sa sama stará. V prvom roku života v priemere prežije len asi desať percent mláďat. 
Iné.
Tetrov hlucháň a tetrov skalný sa niekedy v prírode krížia. Kríženec pripomína vzhľadom i veľkosťou viac hlucháňa. Poľovníci mu hovoria tetrovec. 
Ochrana.
Je zákonom chránený, spoločenská hodnota je 4610 € (Vyhláška MŽP č. 24/2003 Z.z. v znení č. 492/2006 Z. z., 638/2007 Z. z., 579/2008 Z. z., 173/2011 Z. z., 158/2014 Z. z., účinnosť od 01.01.2015).
Hlucháň hôrny je druh európskeho významu, ktorý sa vyskytuje v 13 chránených vtáčich územiach.
Druh je zaradený do smernici o vtákoch (Príloha I).
Dôležitým faktorom v ochrane všetkých lesných druhov vtákov sú správne spôsoby obhospodarovania lesov, nerúbať v hniezdnej dobe a nie veľkoplošným holorubným spôsobom.
V roku 2020 Európska komisia zažalovala Slovensko za nedostatočnú ochranu hlucháňa hôrneho. Ministerstvo životného prostredia sa snaží odvrátiť prehru v tomto konaní vytvorením novej rezervácie zameranej špeciálne na hlucháne v národnom parku Nízke Tatry s názvom Prírodná rezervácia Hluchánia.