burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Debšín

Debšín je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Horná Súča v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 9,61 ha. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Tvary reliéfu po soliflukcii na flyši Bielych Karpát s výskytom prasličky obrovskej (Equisetum giganteum L.)."
Drietomské bradlo

Drietomské bradlo je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Drietoma v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1965 na rozlohe 3,92 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany. 
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je dôležité z hľadiska geologického. Ide o jediné miesto v Západných Karpatoch, kde v súvislom profile vystupuje vrchný trias vo fácii kremencov, pieskovcov a bridlíc v Kysuckej sérii bradlového pásma. Chránené územie je využité ako vedeckovýskumný objekt."
Hornozávrská mokraď

Hornozávrská mokraď je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Horná Súča v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983 na rozlohe 1,5017 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu zachovanej ukážky spoločenstiev prameniskových mokradí Bielych Karpát s bohatým zastúpením viacerých ohrozených druhov rastlín i živočíchov na vedeckovýskumné a náučné ciele."
Jachtár

Jachtár je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Drietoma v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 31,6700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalých lesných porastov s bohatým výskytom vstavačovitých rastlín a ohrozených druhov teplomilného hmyzu."
Jánošíkova jaskyňa

Jánošíkova jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Trenčianske Teplice v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2011. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Kurinov vrch

Kurinov vrch je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Adamovské Kochanovce v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 1,2968 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu terasy vápencového penovca s cennou vegetáciou v Bielych Karpatoch. Územie je dôležité z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Mitická slatina

Mitická slatina je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Trenčianske Mitice v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1985 na rozlohe 2,8315 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu zvyšku slatinného rašeliniska ako útočišťa mokradnej fauny a flóry i geologického útvaru pre vedecké a výskumné ciele, ako aj významnú ekostabilizačnú funkciu."
Ostrý vrch (prírodná rezervácia)

Ostrý vrch je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Soblahov v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 12,6800 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana rôznovekej bučiny s najstaršími jedincami nad 90 rokov. Ostatné dreviny - jaseň štíhly, javor horský, lipa malolistá, jarabina mukyňová, jedľa biela a pod. Faunu tvoria zachovalé spoločenstvá stavovcov i bezstavovcov horského charakteru."
Petrová (prírodná pamiatka)

Petrová je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Chocholná-Velčice v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 2,9100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je zriadené za účelom zachovania vzácneho spoločenstva kyslých bučín, spoluvytváraného výberkovým spôsobom. Nachádza sa v Bielych Karpatoch v Chocholanskej doline na úpätí Melčického vrchu v nadmorskej výške "
Podsalašie

Podsalašie je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Horná Súča v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 14,8000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana významnej mykologickej lokality, ktorej existencia je geologicky a geomorfologicky podmienená."
Potok Machnáč

Potok Machnáč je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Horňany, Motešice, Bobot v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983 na rozlohe 8,8888 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalého podhorského potoka a jeho cenných brehových porastov pre vedecké a výskumné ciele, ako aj významnú ekostabilizačnú funkciu."
Prepadlisko (prírodná rezervácia)

Prepadlisko je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Chocholná-Velčice a Kostolná-Záriečie v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 7,8295 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu slatinnej jelšiny s močiarnymi spoločenstvami v Považskom podolí, dôležitej z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Rajkovec

Rajkovec je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Horné Srnie v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1992 na rozlohe 0,9422 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana pramenného pasienka s veľkým zastúpením vstavačovitých rastlín (najbohatší výskyt Dactylorhiza fuchsii ssp. soóana v CHKO Biele Karpaty a v celom okrese Trenčín). Refúgium genofondu a výskumná plocha. Hojný výskyt salamandry škvrnitej."
Svinica (prírodná pamiatka)

Svinica je prírodná pamiatka v správe Štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Trenčianske Jastrabie a Veľká Hradná v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983 na rozlohe 2,0292 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalého horského potoka a jeho brehových porastov pre vedecké a výskumné ciele, ako aj významnú krajinotvornú a ekostabilizačnú funkciu."
Pozri aj.
Svinica (prítok Bebravy)
Trubárka

Trubárka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Trenčín v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 7,4000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalého xerotermného skalného a lesostepného biotopu s výskytom zriedkavých druhov flóry a fauny na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Včelíny

Včelíny je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Horná Súča v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 1,2935 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana oligotrofných trávnych spoločenstiev v Bielych Karpatoch na odvápnených pieskovcoch Chabovej, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrneho hľadiska."
Zamarovské jamy

Zamarovské jamy je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zamarovce, Trenčín v okrese Trenčín v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 6,4890 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana rastlinstva a živočíšstva bývalých štrkových jám, ktoré predstavujú zazemňovaciu sukcesnú sériu malých vodných nádrží a významný biotop močiarneho a vodného vtáctva, na vedeckovýskumné a náučné ciele."
Babiná (prírodná pamiatka)

Babiná je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Bohunice v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2002 na rozlohe 23,6659 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Najsevernejšia enkláva teplomilných spoločenstiev vzácnych a ohrozených rastlinných a živočíšnych druhov v Bielych Karpatoch výrazne odlišných od iných vápencových lokalít bradlového pásma"
Brezovská dolina

Brezovská dolina je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Červený Kameň v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1989 na rozlohe 2,4768 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ukážka kombinácie zosuvu a vápnitých penovcov s celým reťazcom hodnotných rastlinných spoločenstiev odstupňovaných v závislosti na podmočení, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrneho hľadiska."
Červenokamenské bradlo

Červenokamenské bradlo je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Červený Kameň v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1969 a naposledy novelizované v roku 1986 na rozlohe 47,52 ha. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. 
Predmetom ochrany je: "Ochrana geomorfologicky výrazných bradlových tvrdošov a významných spoločenstiev a druhov rastlín a živočíchov v Bielych Karpatoch, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Dračia studňa

Dračia studňa je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Krivoklát a Bolešov v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 7,58 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území pamiatky platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje mikroreliéfnu formu - najmohutnejší a najrozsiahlejší penovcový útvar Bielych Karpát, pravdepodobne s cennými fosíliami kvartérnych mäkkýšov a chránených druhov fauny a flóry."
Krivoklátska tiesňava

Krivoklátska tiesňava je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Krivoklát v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1989 na rozlohe 9,7047 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené. 
Predmetom ochrany je: "Cenný geomorfologický jav s výskytom vzácnych rastlinných a živočíšnych druhov v CHKO Biele Karpaty, dôležitých z vedecko-výskumného, náučného a kultúrneho hľadiska."
Krivoklátske lúky

Krivoklátske lúky je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Krivoklát v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 4,3297 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Lokalita pestrých trávnatých spoločenstiev s výskytom ohrozených, chránených a vzácnych druhov fauny a flóry."
Nebrová

Nebrová je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Červený Kameň v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 53,30 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ucelený komplex lúčnych a pasienkových biocenóz so značnou druhovou biodiverzitou. Územie nie je ovplyvnené intenzifikačnými zásahmi. Výskyt ohrozených druhov rastlín a živočíchov. Ideálna plocha pre uchovanie genofondu i monitoring zmien životného prostredia."
Skalice (prírodná pamiatka)

Skalice je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Mikušovce v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1969 na rozlohe 1,40 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Prírodná pamiatka má vedecký význam pre výskyt mangánovej rudy v nedolovateľnom množstve. Je to názorný príklad genézy mangánov vo vodnom prostredí. Všetky pokusy o ťažbu v minulosti boli neúspešné pre nerentabilnosť. Lokalita má náučný význam pre stredné i vysoké školy."
Strošovský močiar

Strošovský močiar je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Červený Kameň v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1989 na rozlohe 0,77 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ukážka ojedinelého javu v Bielych Karpatoch, zazemneného zosuvného jazierka s cennou populáciou vŕby sliezskej (Salix sileciaca) a papradníka močiarneho (Theliopteris palustris). Územie je dôležité z vedecko-výskumného, ekologického a náučného hľadiska."
Vršatské hradné bralo

Vršatské hradné bralo je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Vršatské Podhradie v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 12,05 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené.
Na území sa nachádza zrúcanina hradu Vršatec.
Predmetom ochrany sú: "Geologicky, paleontologicky a geomorfologicky významné ukážky bradiel Bielych Karpát so zrúcaninami stredovekého kamenného hradu a s výskytom chránených druhov fauny, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Zliechovský močiar

Zliechovský močiar je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Strážovské vrchy.
Nachádza sa pri obci Zliechov v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2001 na rozlohe 2,8038 ha. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Strážovské vrchy. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Mokraďové biotopy ako fragment prameniskovej oblasti Slávikovského potoka, keďže z floristického, fytocenologického a synekologického hľadiska ide o cenné územie s typickými a druhovo pomerne bohatými spoločenstvami."
Drieňová (prírodná rezervácia)

Drieňová je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Krivoklát v okrese Ilava v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 25,12 ha a je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Jeden z mála príkladov starej dubobučiny s množstvom podrastových druhov, s výskytom drieňa a vzácnych druhov bezstavovcov. Je významným refúgiom živočíšstva a výrazným krajinotvorným prvkom."
Brloh (prírodná pamiatka)

Brloh je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody SSJ.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nitrica v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom z účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Brložná diera

Brložná diera je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nitrianske Sučany v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Buchlov (prírodná rezervácia)

Buchlov je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Čereňany a Oslany v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 103,96 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Ponitrie. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany. Rezervácia zaberá vrcholovú časť vrchov Buchlov, Žarnov a hrebeňa medzi nimi.
Predmetom ochrany sú: "Zachované prirodzené lesné a skalné spoločenstvá na morfologicky bohato stvárnenom sopečnom hrebeni pohoria Vtáčnik na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Hradisko (prírodná pamiatka)

Hradisko je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie a národná kultúrna pamiatka vyhlásená v roku 1967. Výšinné hradisko Hradec. Osídlenie z včasnej doby dejinnej, stredoveku a laténu, na kóte 514,0m. Hradisko v Hradci nálezy stôp po Keltoch, Dákoch a ľudu púchovskej kultúry. Z čias Slovanského osídlenia pochádza nález malého pozláteného bronzového kovania, pravdepodobne vyrobené v okolí Salzburgu. Výskum preukázal, že Slovania využili staršie opevnenie po Keltoch alebo Dákoch. Nález spony však naznačuje že obchodné cesty mohli v čase 8. - 9. storočia prechádzať týmto územím a teda sídlisko slúžilo aj ako strážny bod obchodnej trasy. V oblasti sa však našli aj stašie nálezy a prvé osídlenie lokality sa datuje do mladšej doby kamennej, obdobia tzv. lengyelskej kultúry. Je to jedno z najsevernejších nálezísk tejto kultúry, ktorej nálezy sú prevažne na území dnešného Maďarska.
Prírodná pamiatka - andezitové bralo, ktoré je v blízkosti archeologickej lokality sa nachádza v katastrálnom území Hradec, časť mesta Prievidza, v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie (IV. stupeň ochrany) bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1975 na rozlohe 1,7103 ha. 
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje andezitové skalné bralo pohoria Vtáčnik. Geologicky je tvorené pyroxenickými andezitmi, ktoré obklopovali pyroklastiká - tie s ohľadom na menšiu odolnosť boli oddenudované a selektívne tak zvýraznili pevnejšie andezitové časti."
Kobylince

Kobylince je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území Hradec a Malá Lehôtka (časť mesta Prievidza) obce Prievidza v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1991 (IV. stupeň) na rozlohe 2,5100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana pozoruhodnej, vedecky významnej geologickej lokality produktívneho hnedouhoľného súvrstvia, zachovanú v prirodzenom prostredí funkčného biokoridoru a refúgia, ktoré je nevyhnutné chrániť z ekologického, náučného a vedeckovýskumného hľadiska."
Končitá (prírodná pamiatka)

Končitá je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kamenec pod Vtáčnikom v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1975 na 28,7600 ha.
Predmetom ochrany je: "Ochrana geomorfologických hodnôt javu typického pre pohorie Vtáčnik, estetických hodnôt tejto mimoriadne pôsobivej skalnej skupiny, ktorá zatiaľ nebola narušená ťažbou surovín. Je to objekt s náučným významom, estetický prvok krajiny."
Košútova jaskyňa

Košútova jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nitrianske Rudno v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Makovište

Makovište je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kamenec pod Vtáčnikom v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1975 na rozlohe 24,1100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Hlavným dôvodom ochrany sú výrazné geomorfologické hodnoty a ich relatívna zachovalosť, estetické hodnoty významného prírodného celku Vtáčnika s hlavnými predpokladmi na využitie ako náučného a osvetovo-výchovného objektu."
Rysia

Rysia je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Valaská Belá v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2004 na rozlohe 30,4900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana evolučných procesov v komplexe prirodzených lesných porastov Strážovských vrchov."
Sivý kameň

Sivý kameň je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Podhradie a Lehota pod Vtáčnikom časť Malá Lehota v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1975 na rozlohe 13,8097 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Prírodná pamiatka je vyhlásená na ochranu esteticky pôsobivého objektu, ktorý je ukážkou bralného reliéfu vo vulkanických pohoriach s výskytom chránených druhov rastlín. Zvyšky zrúcanín stredovekého hradu z 2. polovice 13. storočia."
Veľká skala (národná prírodná rezervácia)

Veľká skala je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Ponitrie.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Bystričany v okrese Prievidza v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 59,2 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu fytogeograficky významnej lokality reliktnej borovice lesnej na zvetrávajúcom vulkanickom podloží Vtáčnika na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Žernovská jaskyňa

Žernovská jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Omastiná v okrese Bánovce nad Bebravou v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Lednické bradlo

Lednické bradlo je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lednica v okrese Púchov v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1969 a naposledy novelizované v roku 1986 na rozlohe 14,28 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty.
Predmetom ochrany je: "Geomorfologicky výrazné bradlové tvrdoše a významné spoločenstvá a druhy rastlín a živočíchov v Bielych Karpatoch, dôležité z vedeckovýskumného, náučného a kultúrneho hľadiska."
Lednické skalky

Lednické skalky sú prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Biele Karpaty.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lednica v okrese Púchov v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené 25. 5. 1993 na rozlohe 2,7135 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Biele Karpaty.
Predmetom ochrany sú: "Mikroreliéfne formy bradlového pásma s refúgiom teplomilných druhov rastlín a živočíchov trávnych a skalnatých spoločenstiev."
Pružinská Dúpna jaskyňa

Pružinská Dúpna jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Pružina v okrese Považská Bystrica v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom v období od 1. mája do 31. októbra za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Svarkovica

Svarkovica je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Strážovské vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Prečín v okrese Považská Bystrica v Trenčianskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2012 na rozlohe 1,34 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na chránenom území platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Prioritný biotop európskeho významu: Suchomilné travinno-bylinné a krovinové porasty na vápnitom substráte s významným výskytom druhov čeľade Orchidaceae (6210)."
Kára (priezvisko)

Kára (o význame pozri kára) je české a slovenské priezvisko. V Česku sa najviac vyskytuje v Prahe a Poděbradoch (okres Nymburk). Na Slovensku je zriedkavé, s najčastejším výskytom v obci Borša (okres Trebišov).
Známi nositelia.
Pozri v článku Kára.
Ronov (prírodná pamiatka)

Ronov je nielen výrazný vrch Ronov s ruinami pri rovnomennom hrade neďaleko obce Blíževedly, ale aj názov chráneného územia na Českolipsku, od roku 1995 vyhlásenej prírodnej pamiatky v jeho vrcholovej časti.
O kopci a hrade.
Čadičový kopec vysoký leží asi 11 km juhozápadne od Českej Lípy medzi obcami Blíževedly, Kravaře a Stvolínky. Je súčasťou CHKO Kokořínsko, geomorfologicky patrí do Ralskej pahorkatiny, podcelku Dokeská pahorkatina, časť Polomené hory.
Zvyšky stavby na vrchole patria hradu Ronov založenom Klinštejnovcami v 14. storočí.
Prírodná pamiatka.
Vrchol so zrúcaninou hradu Ronov a svahy smerom k Blíževedlom sú od roku 1995 chránené ako prírodná pamiatka o rozlohe 8,73 ha. Predmetom ochrany sú prirodzené sutinové lesné porasty s teplomilnou flórou a faunou vo výške 440- Ďalej aj rozsiahle kamenné more.
Na strmých zrázoch sa miestami objavujú plošne rozsiahle sutinové prúdy prerastené javorinou, väčšinou sú však svahy pokryté dubohrabovým lesom. Je tu početná populácia ľalie zlatohlavej a rastie tu vzácny druh kríka skalníka obyčajného. Zo vzácnejších druhov živočíchov tu žijú bystruška "Leistus montanus", dážďovka "Allolobophora eiseni", užovka hladká.
Prístup.
Lokalita je dostupná po zelenej turisticky značenej ceste od Kravařov, či po červenej od Blíževediel.
Pavel Augusta

Pavel Augusta môže byť:
Augusta (priezvisko)

Augusta je české priezvisko. Najrozšírenejšie je v mestách Praha, Jihlava a Pelhřimov. Na Slovensku je veľmi zriedkavé, s najväčším výskytom v Novom Meste nad Váhom. 
Známi nositelia.
Pozri v článku Augusta.
Vilikovský

Vilikovský je priezvisko, pozri Vilikovský (priezvisko), napr.:
Vilikovský (priezvisko)

Vilikovský je české priezvisko. Je zriedkavé, s najväčším výskytom v mestách Jeseník a Příbram. Na Slovensku sa vyskytuje len v Bratislave. 
Známi nositelia.
Pozri v článku Vilikovský.
Ronov (hrad, okres Česká Lípa)

Ronov je zrúcanina hradu pri Blíževedlách a Stvolínkách na vrchole čadičového kužeľa Ronov vysokého 552 m nm, približne 10 km juhozápadne od Českej Lípy. Je chránený ako kultúrna pamiatka Českej republiky.
História.
Hrad bol založený koncom 14.storočia pánmi z Klingštejnu, jednou z vetiev Ronovcov. V písomných prameňoch sa objavuje prvýkrát v roku 1429, kedy patril bratom Henrichovi a Jánovi Berkovcom z Dubej, teda rodom ktorý tiež vznikol z Ronovcov, patril im však asi už 13 rokov predtým. Pôvodnú stavbu neskôr nahradil hrad väčší. V roku 1437 ho predali Viliamovi z Illburku, ktorého rod vlastnil rozsiahly hrad do roku 1454, kedy vymrel. Vdova po Vilémovom jedinom synovi Anežka z Helfenštejnu Ronov v roku 1505 opustila a presťahovala sa do stvolínskej tvrdze, ktorú si nechala prestavať na zámok.
Od roku 1608 bol uvádzaný ako spustnutý. Počas tridsaťročnej vojny, v roku 1643 bol vypálený švédskymi vojskami, keď sa na hrade ukrývali obyvatelia neďalekých Stvolíniek i ďalších dedín so svojím majetkom a Švédi to zistili.
V roku 1832 zrúcaninu navštívil Karel Hynek Mácha, ktorý tu podľa zoznamu Hrady videné vydal jednu nedochovanú kresbu. 
Roku 1845 nechal vtedajší majiteľ panstva Stvolínky, litoměřický biskup Augustín Bartolomej Hille postaviť na vrchol Ronova krížovú cestu, ktorá sa však nezachovala. Na vrchole hradu nechal vztýčiť drevený kríž.
Neskôr hľadači pokladov vybúrali trhavinou do veže otvor, ktorým urobili zrúcaninu hradu voľne prístupnou.
O stavbe.
Prvýkrát sa postaral o lepšie opevnenie Viliam z Illburku po roku 1450. Vonkajšie hradby nechal doplniť vežovitou stavbou so zaoblenými rohmi. Súčasťou stavby bola vstupná brána, kadiaľ sa dalo vojsť na ochodzu na opevnení. Do vnútorného hradu viedla bránka v priečnej stene. Všetky budovy, veže a hradby boli súčasťou pevnostného systému v nemeckom štýle.
Cestovný ruch.
Z vrcholu je dobrý výhľad po okolí, na neďaleké Stvolínky, Stranné či Blíževedly. Cesta nahor po červenej turisticky značenej ceste je dosť náročná, s prevýšením 230 metrov. Najbližšia železničná zastávka je v Kravařoch. Vrch vrátane hradu sú na území CHKO Kokořínsko a je vedený od roku 1995 ako prírodná pamiatka Ronov.. Po úpätí vrchu vedie ďalšia značená cesta, zelená z Kravařov na juh, do Kokořínska. Neďaleko vedie železničná trať z Českej Lípy do Lovosíc, najbližšie (asi 2 km) zastávky vlaku sú vo Stvolínkách a v Blíževedloch. Najbližšou cestou je spojka medzi Blíževedlami a Holanmi.
Povesti.
Povestí sa zachoval celý rad.
Hlaváč

Hlaváč môže byť:
Hlaváč (priezvisko)

Hlaváč (o význame pozri hlaváč) je české a slovenské priezvisko. V Česku je veľmi časté, s najväčším výskytom v mestách Praha, Brno, Ostrava a Mladá Boleslav. 
Známi nositelia.
Pozri v článku Hlaváč.
Hlaváčik (priezvisko)

Hlaváčik (o význame pozri hlaváčik) je slovenské priezvisko. Najčastejšie je v Žiari and Hronom, Pohorelej (okres Brezno) a Mýtnych Ludanoch (okres Levice). 
Známi nositelia.
Pozri v článku Hlaváčik.
Hlaváčik

Hlaváč môže byť:
Svobodník

Svobodník je priezvisko, pozri Svobodník (priezvisko), napr.:
Bašek

Bašek je priezvisko, pozri Bašek (priezvisko), napr.:
Bánovčanka

Bánovčanka môže byť:
Baš

Baš je slovinské priezvisko. V Česku je veľmi zriedkavé, vyskytuje sa len v mestách Jihlava a Frýdek-Místek. Na Slovensku sa v neprechýlenej podobe nevyskytuje.
Kendall Jennerová

Kendall Nicole Jennerová (; * 3. november 1995, Los Angeles, Kalifornia, Spojené štáty) je americká modelka a televízna osobnosť. Prvýkrát sa do pozornosti médií dostala vďaka účinkovaniu v reality šou, "Keeping Up with the Kardashians". Jennerová začala s modelingom vo svojich 14 rokoch. Po práci v komerčných printových reklamných kampaniach a fotení mala v rokoch 2014 a 2015 prelomovú sezónu a počas týždňov módy v New Yorku, Miláne a Paríži prechádzala po mólach pre módnych návrhárov. Jennerová sa objavila v kampaniach a titulných fotkách seriálu LOVE a rôznych medzinárodných edícií Vogue a je ambasádorkou značky Estée Lauder.
Kendall je považovaná za jednu z hlavných postáv v modernom supermodelingu. Magazín "Vogue" to nazval „the Instagirl era“ a "Harper's Bazaar" zase „Social Media Modeling“. Svojich fanúšikov si získala posielaním selfie fotografií zo zákulisia jej kariéry prostredníctvom sociálnych sietí, ktoré jedinečným spôsobom zobrazujú jej kariéru a život na verejnosti.
Rodopske planine

Rodopske planine (, "Родопске планине") sú najstaršie horské pásmo na Balkánskom polostrove. Rozprestiera sa medzi riekou Marica na východe, Dinárskou sústavou na západe a Karpatsko-balkánskou planinou na severovýchode.
Horstvo je súčasťou Trácko-macedónskeho masívu a najväčšia časť rozsiahleho celku je v juhozápadnom Bulharsku. Práve tu najstaršie jadro (Rodopy, Pirin a Rila) dosahuje vrcholom Musala výškové maximum Rodopske planine však zasahujú tiež na územie Srbska a Severného Macedónska. 
V Srbsku, medzi riekami Ibar a Morava a v Šumadiji prevládajú nižšie vrchy a osamotené druho a treťohorné planiny. Rodopske planine ležia pozdĺž Južnej i Veľkej Moravy. Na východ od riek sú pohoria Dukat, Koćura, Besna Kobila, Vardenik, Čemernik, Ruj-planina, Seličevica, Stalaćka brda, Bukovik a Resavski humovi, na západ je to Kukavica, Vidojevica, Jastrebac, Juhor, Crni vrh a Azanjske planine.
V Macedónsku, vrátane oblasti medzi údoliami rieky Vardar a macedónsko-bulharskou hranicou, ležia Osogovska planina (), Plačkovica (), Ogražden () a Pelagonijski masiv s pohorím Jakupica () v centrálnej časti krajiny. 
Najstaršie paleozoické jadro narušili vertikálne pohyby pozdĺž tektonického zlomu. Pohorie tvoria najmä kryštalické bridlice, mramoru, žuly a mladšie vulkanické horniny. Územie má významné zásoby chrómu, olova, zinku, železnej rudy a zlatonosných a iných rúd.
Vegetácia je väčšinou riedka, vysoké horské polohy (1800 až ) pokrývajú pastviny.
Sabinovčan

Sabinovčan môže byť:
Motyčka

Motyčka môže byť:
Motyčka (priezvisko)

Motyčka je české a slovenské priezvisko odvodené od slova motyka. V Česku je najrozšírenejšie v mestách Praha, Žamberk a Veselí nad Moravou. Na Slovensku je menej časté, najviac sa vyskytuje v Bratislave.
Známi nositelia.
Pozri v článku Motyčka.
Motyka (priezvisko)

Motyka (o význame pozri motyka) je české, slovenské a poľské priezvisko. Na Slovensku sa najviac vyskytuje v Stropkove a Poproči (okres Košice-okolie). V Česku je najrozšírenejšie v mestách Třinec, Ostrava a Jablunkov. 
Známi nositelia.
Pozri v článku Motyka (rozlišovacia stránka).
Motyka (rozlišovacia stránka)

Motyka môže byť:
Baško

Baško je slovenské priezvisko. Na Slovensku je najčastejšie v obciach Žitná-Radiša (okres Bánovce nad Bebravou), Rastislavice (okres Nové Zámky) a Kšinná (okres Topoľčany).
Diviacke kruhy

Diviacke kruhy je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území mesta Turčianske Teplice v okrese Turčianske Teplice v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2001 na rozlohe 1,9591 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana genofondovej lokality močiarnych fytocenóz a zoocenóz, predovšetkým vodných vtákov, obojživelníkov, ale aj močiarnych druhov rastlín."
Ivančinské močiare

Ivančinské močiare je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Slovenské Pravno, Ivančiná v okrese Turčianske Teplice v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2003 na rozlohe 2,9300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "V CHA je predmetom ochrany územie s významnou funkciou refúgia močiarnych druhov rastlín, vodných vtákov, obojživelníkov, vodných a močiarnych bezstavovcov a ich spoločenstiev."
Jazernické jazierko

Jazernické jazierko je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Jazernica v okrese Turčianske Teplice v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1975 na rozlohe 0,1618 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Veľké prirodzené pramenište poriečnej vody s pomerne veľkým pramenným jazierkom na plochom alúviu potoka Teplica. Jedno z najväčších a najvýznamnejších zachovalých prameníšť poriečnych vôd Turčianskej kotliny so zachovalou charakteristickou vegetáciou a faunou."
Veľká Skalná

Veľká Skalná je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Blatnica, Mošovce v okrese Martin a okrese Turčianske Teplice v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 645,2300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Zachovalé lesné spoločenstvá montánneho až subalpínskeho vegetačného stupňa s bohatstvom rastlinných druhov, fragmentálnym výskytom suchomilných a teplomilných rastlinných druhov a ukážkami typických krasových foriem s výskytom prirodzených biotopov vzácnych živočíchov."
Žarnovica (chránený areál)

Žarnovica je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Turčianske Teplice v okrese Turčianske Teplice v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 na rozlohe 1,8507 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránený areál tvorí meandrujúci vodný tok Žarnovica, ktorý v danom prostredí predstavuje hodnotný krajinný, biologický a ekostabilizačný prvok s výskytom vzácnej, ohrozenej a chránenej fauny, viazanej na vodné prostredie a s prirodzeným charakterom vegetácie."
Katova skala (prírodná rezervácia)

Katova skala je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Sklabinský Podzámok v okrese Martin v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 46,6900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana geomorfologicky výrazného skalného komplexu s krasovými javmi a so zachovalými pôvodnými spoločenstvami rastlín a živočíchov na vedeckovýskumné a študijné ciele."
Kľak (národná prírodná rezervácia)

Kľak je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malá Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Vrícko a Fačkov v okrese Žilina a okrese Martin v Žilinskom kraji. Ochranné pásmo nebolo určené. Rozloha územia je 85,71 ha s 5. stupňom ochrany prírody.
Predmetom ochrany je: "Vrcholová časť najjužnejšieho výbežku Malej Fatry s cennými skalnými a lesnými rastlinnými spoločenstvami. Výskyt subalpínskych elementov na jednej z okrajových lokalít západnej časti Karpát umožňuje vedecké, náučné a kultúrno-osvetové využitie"
Kláštorské lúky

Kláštorské lúky je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Laskár, Kláštor pod Znievom a Socovce v okrese Martin v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1974 na rozlohe 85,9915 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana komplexu močarísk, mokrých, vlhkých až mezofilných lúk so zriedkavými pôvodnými rastlinnými spoločenstvami a viacerými zriedkavými a chránenými druhmi rastlín a živočíchov na alúviu rieky Turiec v Turčianskej kotline. Vedecky a kultúrne významné biocenózy."
Lysec (národná prírodná rezervácia)

Lysec je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa na severnom svahu vrchu Lysec v katastrálnom území obce Turčianske Jaseno v okrese Martin v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalých biocenóz jedľovo-bukového, smrekovo-bukovo-jedľového a smrekového vegetačného stupňa v Národnom parku Veľká Fatra na vedecko-výskumné, náučné a kultúrnovýchovné ciele."
Madačov

Madačov je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Turčianske Jaseno, Belá-Dulice v okrese Martin v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 330,6400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalých biocenóz jedľovo-bukového, smrekovo-bukovo-jedľového a smrekového vegetačného stupňa s výskytom tisu obyčajného (Taxus baccata) na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Mažarná

Mažarná je jaskyňa a prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň. Je dlhá približne 130 m. Našli sa tu pozostatky jaskynného medveďa, stopy z doby bronzovej (kultúra s kanelovanou keramikou) a granáty z SNP.
Priestory jaskyne boli vytvorené priesakovými vodami, obohatenými o oxid uhličitý, neskôr sa však rozširovali aj odrobovaním skalného masívu vplyvom mrazového zvetrávania. Zo 45 metrov dlhej vstupnej siene jaskyňa pokračuje dvomi smermi: smerom na juh Granátovou chodbou (pomenovanou podľa nálezov ručných granátov z obdobia Slovenského národného povstania) a na severovýchod Stĺpovou chodbou, ktorá je zdobená kvapľovými stĺpmi, stalagmitmi a sintrovými misami. Za chodbou je pokračovanie do Jazierkovej siene.
Lokalita.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Blatnica v okrese Martin v Žilinskom kraji. Široký vchod do jaskyne sa nachádza pod záverečnou skalnou stenou žľabu vo Vápennej doline, v masíve Tlstej. 
Ochrana.
Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je jaskyňa, ktorá je prístupná návštevníkom s cieľom zotavovať sa a poznávať jej prírodné a historické hodnoty."
Padva

Padva je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Blatnica v okrese Martin v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1972 na rozlohe 325,4600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Rezervácia je vyhlásená za účelom ochrany zachovaných spoločenstiev zmiešaných pralesných porastov so skupinami vápencových brál, s krasovými javmi, pozoruhodným výskytom tisu, kosodreviny a význačných živočíšnych druhov s využitím na vedecko-výskumné, vlastivedné a turistické ciele."
Suchý vrch (národná prírodná rezervácia)

Suchý vrch je národná prírodná rezervácia v správe Štátnej ochrany prírody - Správy NP Veľká Fatra.
Nachádza sa na úbočiach vrchu Suchý vrch v katastrálnom území obcí Necpaly a Blatnica v okrese Martin a Liptovské Revúce v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe . Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu tvarov reliéfu a mimoriadne bohatej vápnomilnej flóry Veľkej Fatry."
Brodnianka (prírodná rezervácia)

Brodnianka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malá Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Snežnica a mesta Žilina v okrese Kysucké Nové Mesto a okrese Žilina v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1972 na 25.94 ha s ochranným pásmom 33,3 ha. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Územie tvorené svetlými a tmavými vápencami, miestami vápnitými bridlicami. Z porastov tu prevládajú bučiny, na severných svahoch s výskytom smreka a jedle, na sutinách s javormi, brestom horským a jaseňom. Na južnej expozícii sa vyskytuje hrab s ojedinelým dubom zimným."
Čierna Lutiša

Čierna Lutiša je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lutiše v okrese Žilina v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1972 na rozlohe 26,35 ha s ochranným pásmom 50,8200 ha. Na území rezervácie platí 5. a 4. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Kysuce.
Predmetom ochrany sú: "Významné ojedinelé zvyšky zachovalých, pôvodných klimaxových spoločenstiev vo flyšovej oblasti Kysuckej vrchoviny, kde vegetačný pokryv bol silne pozmenený."
Hate

Hate je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Malá Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Terchová v okrese Žilina v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 0,5793 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území chráneného areálu platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Najzachovalejšie prirodzené močiarne spoločenstvá na severnom úpätí Malej Fatry."
Rochovica (prírodná rezervácia)

Rochovica je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malá Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Žilina, Rudinka v okrese Žilina, okrese Kysucké Nové Mesto v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1972 na 3,2000 ha.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená za účelom ochrany teplomilných spoločenstiev jednej z najsevernejších lokalít na Slovensku a významných vývojových štádií na vápencových skalách Kysuckej vrchoviny."
Súľovský hrádok

Súľovský hrádok je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Strážovské vrchy.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Súľov-Hradná v okrese Bytča v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2001 na rozlohe 16,28 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Je územnou súčasťou CHKO Strážovské vrchy. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany sú: "Skalné útvary paleogénnych súľovských zlepencov s hojným výskytom vzácnych a ohrozených druhov rastlín a živočíchov."
Šarkania diera

Šarkania diera je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Súľov-Hradná v okrese Bytča v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom v období od 1. mája do 1. novembra za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Bukovský prameň

Bukovský prameň je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Čadca v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1984 na rozlohe 0,0138 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území pamiatky platí 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Mineralizovaný prameň s obsahom sírovodíka (H2S) ako charakteristického javu flyšového pásma na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Hričovec (prírodná rezervácia)

Hričovec () je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Polohopis.
Nachádza sa v severnej polovici centrálnej časti pohoria, na severnom okraji geomorfologického podcelku Vysoké Javorníky. Pokrýva severnú časť rovnomenného vrchu v hlavnom hrebeni pohoria, neďaleko slovensko-českej hranice. Lokalita je pramennou oblasťou rieky Kysuca, západne situované územie odvodňujú prítoky Vsetínskej Bečvy.
Prírodná rezervácia.
Prírodná rezervácia je v správe štátnej ochrany prírody Kysuce. Nachádza sa v katastrálnom území obce Makov v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 21,12 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany sú "zachovalé, miestami čiastočne antropicky ovplyvnené lesné spoločenstvá vrcholových polôh Hričovca. Vhodne zapadá do siete chránených území flyšového pásma Kysúc. Relatívne nižšiu bohatosť prírodných hodnôt zvyšuje jeden z prameňov Kysuce v chránenom území."
Klokočovské skálie

Klokočovské skálie je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Klokočov v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 6,1200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana výraznej skalnej hrany pieskovcov a zlepencov ako ojedinelého javu flyšového pásma s unikátnym primárnym výskytom guľovitej odlučnosti v lesnom prostredí s bohatým výskytom chránených druhov rastlín. Vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Chmúra (chránený areál)

Chmúra je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2001 na rozlohe 0,4087 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Zabezpečenie ochrany podmáčaných slatinných lúk s hojným výskytom vzácnych a ohrozených druhov rastlín."
Malý Polom (národná prírodná rezervácia)

Malý Polom je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Kysuce. Nachádza sa v katastrálnom území obce Klokočov v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe 86,1000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalých prirodzených lesných spoločenstiev typických pre vyššie polohy Západných Beskýd flyšového pásma Kysúc na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Polková

Polková je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Klokočov v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 5,0824 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zriedkavého biotopu oligotrofných rašelinných lúk, ktorých vznik podmienil geologický podklad, klimatické pomery a iné biotické a abiotické faktory. Výskyt chránených a ohrozených druhov rastlín. Význam vedecko-výskumný, náučný a kultúrno-výchovný."
Vojtovský prameň

Vojtovský prameň je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Čadca v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1984 na 0,0301 ha.
Predmetom ochrany je: "Prírodná pamiatka je vyhlásená na ochranu mineralizovaného prameňa s pravidelnými výronmi plynov, ktoré poukazujú na súvislosť s hlbšími geologickými štruktúrami, ako charakteristického a zároveň zriedkavého javu flyšového pásma na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Vychylovské prahy

Vychylovské prahy je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Bystrica v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1984 na rozlohe 0,3829 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Morfologicky výrazne vyvinutý charakteristický jav flyšového pásma – prahovitý prietok horského potoka. Možno tu sledovať char. flyšovú sedimentáciu a horniny typické pre jej bystrickú jednotku. Je to i estetický prvok pri vstupe do doliny Chmúra s Múzeom kysuckej dediny."