Los (rod)

Los (lat. "Alces") je rod z tribusu Alceini z podčeľade jeleníky (Odocoilinae/Capreolinae) z čeľade jeleňovité (Cervidae). Ide o najväčšieho zástupcu jeleňovitých. Žije v severnej časti Eurázie a Severnej Ameriky. 
Tento rod popri niekoľkých (možných) vyhynutých druhoch pozostáva len z jedného či dvoch recentných druhov. V širšom zmysle tento rod zahŕňa aj to, čo sa inde zaraďuje ako samostatné rody †Cervalces a/alebo †Libralces. Podrobnosti pozri nižšie.
Systematika.
Jeden recentný taxón.
U väčšiny autorov je jediným recentným druhom rodu los ("Alces") druh "Alces alces" v širšom zmysle. 
Tento druh sa pôvodne po slovensky väčšinou volal jednoducho len los (alebo ojedinele elenn); od 20. storočia má tieto slovenské názvy: 
Historicky (sčasti ešte začiatkom 20. stor.) sa tento druh radil do rodu jeleň ("Cervus") a po latinsky sa teda volal "Cervus alces" (na dobový slovenský názov to ale nemalo vplyv).
Ojedinele (Bemmel 1973) sa tento druh (t.j. "Alces alces" v širšom zmysle) hodnotí ako komplex druhov (druhový komplex).
Dva recentné druhy (resp. taxóny).
Niektorí autori (v minulosti i dnes, ale najmä v prvých rokoch 21. storočia) namiesto jedného recentného druhu "Alces alces" v širšom zmysle rozlišujú dva recentné druhy: 
Niektorí z autorov, ktorí uznávajú existenciu len jedného recentného druhu losa, majú namiesto týchto dvoch druhov dva poddruhy ("Alces alces americanus" a "Alces alces alces") alebo namiesto týchto dvoch (veľkých) poddruhov rozlišujú dve "skupiny" (menších) poddruhov resp. dve "vetvy" recentného losa. 
Ďalšia skupina autorov hodnotí recetného losa (t.j. "Alces alces" v širšom zmysle) ako naddruh (lat. superspecies) a delí ho na dva polodruhy (lat. semispecies) - "Alces (alces) americanus" a "Alces (alces) alces".
Podľa stavu poznania okolo roku 2020 sú však všetky tieto delenia recentného losa na (len) 2 taxóny pochybné, (najmä) preto, lebo spomínaný európsko-západosibírsky taxón vývojovo patrí dovnútra spomínaného východosíbirsko-severoamerického taxónu, čiže inak povedané: východosibírsko-severoamerický taxón v tradičnom ponímaní je z dnešného pohľadu parafyletický.
Celý systém.
rod los A ("Alces"):
Niektorí autori do rodu "Alces" zaraďujú aj:
V prípade, že je do rodu "Alces" zahrnutý aj celý Cervalces a Libralces, je takýto široko poňatý rod "Alces" zároveň jediným rodom tribusu (a teda je zhodný s tribusom) Alceini (starší názov: Alcini). Treba však poznamenať, že do tribusu Alceini podľa niektorých názorov patrí navyše aj (1) pochybný rod † "Pseudalces", alternatívne považovaný za súčasť druhu †"Arvernoceros verestchagini", a (2) pochybný rod †"Tamanalces", alternatívne považovaný za súčasť druhu †"Praemegaceros solilhacus".
Charakteristika.
"Táto kapitola sa vzťahuje na recentných príslušníkov rodu los, čiže sa vzťahuje na druh los mokraďový (Alces alces) v širšom zmysle."
Výskyt.
Los dnes obýva sever holarktídy. Presnejšie povedané obýva: Škandináviu, Poľsko, Česko (ojedinele aj Slovensko, Maďarsko, Rumunsko), Ukrajinu a súvislý pás území na východ od Škandinávie, Poľska a Ukrajiny až po Kamčatku a severovýchodnú Čínu; a okrem toho obýva aj veľkú časť Severnej Ameriky, a to Aljašku, Kanadu a v USA severné Skalisté vrchy a Nové Anglicko. 
Pokiaľ ide o rozšírenie na Slovensku: Zo 429 mapovacích kvadrátov DFS sa celkovo vyskytol v 70 (16,2 % rozlohy Slovenska) v nadmorských výškach 112 – Koncom 17. storočia bol na Slovensku vyhubený. Od 60. rokov začali znovu prichádzať na Slovensko z Poľska. Po roku 1990 je migrácia losov na Slovensko zriedkavá, populácie v susediacich krajinách poklesli.
Habitat a potrava.
Žije v podmáčaných a močaristých lesoch, tajge, ale aj v niektorých zmiešaných lesoch.
Živí sa najmä listami a inými časťami rastlín, vrátane kôry drevín či ihličia borovíc.
Ostatné znaky.
Los je najväčší príslušník jeleňovitých. Hmotnosť jeho samcov je 300 – 500 (600) kg, samíc 200 – . Dĺžka tela je 2,4 až 3,5 m, dĺžka chvosta je 5-12 cm, výška kohútika je 1,4-2,5 m. Žije 20 – 25 rokov.
Má krátku neohrabanú postavu na vysokých nohách, veľké široké kopytá a konvexný tvar hlavy so širšokými nozdrami a predĺženým previsnutým pyskom. Krk je silný a krátky, s hrivou, v dolnej časti z neho vyrastá zvlášty kožovitý útvar. Samec má mohutné lopatovité alebo vetvovité parohy, ktoré majú v závislosti od poddruhu (a veku) rozpätie od 1,5 do 2 m.
Má dobrý čuch a sluch. Žije buď ako samotár, alebo v dvoj- či trojkusových rodinných skupinách. Výborne pláva. Na jeseň a v zime putuje do veľkých vzdialeností. Aktívny je najmä ráno a večer.