Denisovan

Človek denisovský (iné slovenské a vedecké názvy pozri nižšie) je vyhynutý taxón (možno konkrétne druh) z rodu človek (Homo) príbuzný s človekom dnešného typu ("Homo sapiens" v najužšom zmysle). Vyskytoval sa (minimálne) na území od Sibíri po juhovýchodnú Áziu (Melanézia a pod.) zhruba v období od 400 000 do 40 000 pred Kr.
Zaradenie v systéme.
Človek denisovský patrí do skupiny taxónov príbuzných s človekom dnešného typu (t. j. s taxónom človek rozumný, lat. "Homo sapiens", v najbežnejšom, čiže najužšom zmysle), ale ďalšie detaily zaradenia sú sporné. Vo fylogenetických stromoch sa človek denisovský spravidla umiestňuje niektorým z nasledujúcich spôsobov:
Taxonomicky z vyššie uvedeného (a z iných okolností) vyplýva, že sa človek denisovský zaraďuje niektorým z týchto spôsobov:
Etymológia.
Je pomenovaný podľa Denisovej jaskyne (rus. "Denisova peščera" - vyslov: [ďiňisаva piščera; prízvuk je na -ňi- a -šče-] - doslova: Denisova jaskyňa), ktorá sa v slovenských textoch často (pod vplyvom angličtiny) uvádza v nesprávnom tvare "jaskyňa Denisova" (Denisova v skutočnosti nie je názov jaskyne, ale len privlastňovacie prídavné meno). Je pomenovaná podľa istého Denisa.
Názvy.
Slovenské názvy sú: človek denisovský (resp. ako poddruh aj: človek rozumný denisovský), denisovan (Tvar denisovan je síce častý, ale je to anglicizmus a pre slovenčinu je v podstate nesprávny), denisovec, denisovčan; zriedkavo: "človek denisovanský" (resp. ako poddruh aj "človek rozumný denisovanský"), "človek altajský", "človek sibírsky".
Ruský názov je: "denisovec" [vyslov: ďiňisavic] a "denisovskij čelovek" [vyslov: ďiňisavskij čilavek]. Anglické názvy sú: "Denisovan", "Denisovian" a "Denisova(n)" (alebo "Denisovian") "hominin" (alebo "hominid" alebo "(hu)man").
Vedecké názvy taxónu sú:
Vznik a zánik.
Ak sa akceptuje vyššie spomínaný názor (vyplývajúci najmä z analýzy jadrovej DNA), že ľudia denisovskí sú sesterským taxónom neandertálcov a spolu sú sesterským taxónom ľudí dnešného typu, tak platí nasledovné: Podľa genetických výpočtov sa odhaduje, že spoločná vývojová vetva ľudí denisovských a neandertálcov sa oddelila od vývojovej vetvy ľudí dnešného typu (čiže anatomicky moderných ľudí, čiže "Homo sapiens" v najužšom zmysle) približne pred 770 000 - 550 000; inými slovami: ľudia dnešného typu (prípadne nejaký ich priamy predchodca, možno konkrétne "Homo rhodesiensis" - človek rodézsky) vznikli približne pred 770 000 - 550 000 rokmi. Ľudia denisovskí a neandertálci sa následne od seba oddelili približne pred 470 000 - 380 000 rokmi; inými slovami: ľudia denisovskí vznikli približne pred 470 000 - 380 000 rokmi. Zatiaľ najmladší zistený nález človeka denisovského (nález Xiahe 2) je starý asi 48 000 – 32 000 rokov. Celkovo sa teda ľudia denisovskí mohli vyskytovať zhruba od 400 000 do 40 000 rokov pred Kr. 
Nálezy.
V roku 2010 bol publikovaný objav fragmentu prstovej kosti mladej ženy, ktorý bol nájdený v roku 2008 v Denisovej jaskyni v pohorí Altaj na Sibíri a má označenie Denisova 3 (resp. neformálne "žena X"). Nález bol spočiatku nedatovaný, ale neskôr bol vek stanovaný na 76 200 – 51 600 rokov (O datovaní vzniku človek denisovského pozri vyššie). Najprv bola ešte v roku 2010 vykonaná analýza mitochondriálnej DNA nálezu Denisova 3; tá ukázala, že ľudia denisovskí sú sesterským kládom kládu neandertálci+ľudia dnešného typu. Následne bola v tom istom roku vykonaná analýza jadrová DNA toho istého exemplára, ktorá naopak ukázala, že ľudia denisovskí tvoria spolu neandertálcami sesterský klád ľudí dnešného typu; okrem toho ukázala, že obývali oblasť od Sibíri po juhovýchodnú Áziu, a že žili medzi predkami niektorých ľudí dnešného typu a krížili sa s nimi.
Následne boli objavené a opísané časti niekoľkých ďalších jedincov z Denisovej jaskyne, ako aj nálezy dvoch jedincov z jaskyne Baišija na Tibetskej náhornej plošine v Číne (tzv. nálezy Sia-che/ pchinjin: Xiahe), a jeden nález z jaskyne Tam Ngu Hao 2 v Laose
Obyvatelia Denisovej jaskyne.
Denisovu jaskyňu obývali nielen ľudia denisovskí, ale aj neandertálci, ľudia dnešného typu a s nimi príbuzní priami kríženci (napr. nález Denisova 11, známy ako "Denny", ktorý bol priamym krížencom človeka denisovského a neandertálca, t. j. skrížili sa priamo jeho rodičia). Obývali ju tisíce rokov, nie je však jasné, či niekedy jaskyňu obývali spoločne.
Miešanie genómu s inými typmi ľudí.
Ľudia denisovskí majú časť génov spoločnú (a teda sa v istých okamihoch svojho vývoja skrížili) jednak s ľuďmi dnešného typu, jednak s neandertálcami a jednak s jedným iným taxónom ľudí, ktorý je buď zatiaľ neznámym samostatným druhom z rodu "Homo" alebo je zhodný s niektorým zo známych druhom z rodu "Homo" (nie je jasné s ktorým, napríklad ním môže byť "Homo erectus").
Pokiaľ ide o ľuďí dnešného typu: Približne 3 až 5 percent DNA Melanézanov a domorodých Austrálčanov a približne 6 percent DNA Papuáncov pochádza od ľudí denisovských. Ľudia denisovskí sa možno krížili s ľuďmi dnešného typu na Novej Guinei ešte pred 15 000 rokmi.
Pokiaľ ide o neandertálcov a spomínaný neznámy taxón: 17 % denisovského genómu pochádza od neandertálcov, ktorí žili v oblasti Denisovej jaskyne, a 4 % denisovského genómu pochádza z bližšie neznámej ľudskej vývojovej vetvy. Okrem toho bolo zistené, že sa jednotliví jedinci ľudí denisovských medzi sebou značne geneticky (z hľadiska mitochodnriálnej DNA) líšili, každopádne výrazne viac než napríklad neandertálci.