Povodie Popradu

Povodie Popradu je povodie na severnom Slovensku a v južnom Poľsku. 
Vymedzenie a charakteristika.
Je to čiastkové povodie Dunajca, ktoré je zasa čiastkovým povodím rieky Visla. S výnimkou kratších prítokov rieky Dunajec (Biela voda, Osturniansky potok, Rieka a Lipník s prítokmi), je Poprad jedinou slovenskou riekou baltského úmoria. Povodie sa nachádza na území severného a západného Spiša a severozápadného Šariša a zaberá plochu 2 081 km² (208 100 ha), z toho 1 950 km² na území Slovenska a 131 km² na území Poľska. Najvyšší bod povodia je Gerlachovský štít (), najnižší bod je ústie do Dunajca pri Novom Sade (cca ).
Rieka na území Slovenska odvodňuje územie okresov Poprad, Kežmarok a Stará Ľubovňa. Poprad odvádza vodu z častí geomorfologických celkov Tatry, Kozie chrbty, Levočské vrchy, Spišská Magura, Spišsko-šarišské medzihorie, Čergov, Pieniny a Podtatranská kotlina. 
Na území Poľska odvodňuje časť powiatu Nowy Sącz.
Priebeh rozvodnice.
Západná rozvodnica vedie od sútoku južným smerom cez Stary Sącz na "Zlomnisty wierch" (), "Wielki Rogacz" () a sedlo "Gromadzka" pri štátnej hranici. V Pieninách sleduje hraničnú čiaru západným smerom cez Vrchriečky () na Vysoké skalky (), kde sa stáča južným smerom a nevýrazným sedlom východne od Stráňan pokračuje do Spišskej Magury. Potoky severnej časti tohto pohoria vedú k Dunajcu, južné toky napájajú priamo Poprad. Rozvodnica tak prechádza hrebeňom pohoria západným smerom cez vrcholy Horbáľová (), Veterný vrch (), Magurské sedlo (), Smrečiny () a Magurku () na Príslop (), kde sa stáča južne do sedla Pod Príslopom (). Pokračuje na hrebeň Belianskych Tatier cez Strednicu (), Javorinku (), Havran () a Hlúpy () do Kopského sedla (). Vo Vysokých Tatrách prebieha rozvodnica rovnako hlavným hrebeňom cez Jahňací, Ľadový (s najvyšší bod na rozvodnici), Javorový, Lavínový, Popradský Ľadový štít a Rysy na Čubrinu, ktorá je uzlovým vrcholom rázsochy Kôprovského štítu. Ňou vedie južným smerom hranica hlavného európskeho rozvodia, keďže západné svahy, klesajúce do Hlinskej a Temnosmrečinskej doliny odvádzajú vodu do Váhu. Na Hrubom vrchu () sa nachádza najvyšší bod hlavného rozvodia Čierneho a Baltského mora. V tejto časti pohoria pramení Hincov potok a Krupá, zdrojnice rieky Poprad.
Západná hranica vedie cez Kôprovský štít, Furkotský štít, Štrbské Solisko a západný okraj Štrbského plesa k Tatranskej Štrbe (). Tzv. "štrbským prahom" hranica pokračuje cez "Konskú hlavu" () a Šuňavu na Krahulec (), kde sa stretávajú povodia Popradu, Váhu a Hornádu. Odtiaľto vedie hranica medzi povodím Popradu a Hornádu východným smerom pohorím Kozie chrbty cez vrcholy Kozí kameň (), Krížnu () na Krížovú (), kde sa stáča severným smerom do Podtatranskej kotliny. Rozvodnica je tu v pahorkatinnom území kotliny nevýrazná a vedie v línii Gánovce - Hozelec do Levočských vrchov. Pokračuje vrcholmi Kotlisko (), Vtáčí vrch (), Brezová (), "Ostrá hora" (), "Krížový vrch" (), Javorina (), Javor (), Zámčisko () a Čierna Kopa () do sedla pri obci Bajerovce. 
V Spišsko-šarišskom medzihorí vedie hranica severne od obce Krásna Lúka cez "Kňazovú" () a "Demianku" () do sedla Pusté Pole (), kde pokračuje do Čergova. Cez Lysú horu () vedie hranica na Minčol (), kde povodie Torysy strieda povodie Tople, ktorá na južných svahoch masívu pramení. Hranica rozvodia sa stáča severným smerom a kopíruje hrebeň Čergova cez Malý Minčol (), Murianik () a Obručné na štátnu hranicu. Hlavné európske rozvodie pokračuje hraničnou čiarou až po "Čierťaž" (), kde pokračuje na územie Poľska a vrchy "Rodziele" (), "Jaworzynka" (), "Runek" (), "Wierch nad Kamieniem" (), rázc. "Pod Makowica", "Ostra" (), "Nad Garbem" () a lazy "Gaj" k ústiu do Dunajca.
Riečna sieť.
Hlavným tokom je rieka Poprad, ktorá vzniká v Mengusovskej doline vo výške sútokom zdrojníc Hincov potok (považovaný za pramenný tok) a Krupá. Rieka má až po Svit podobu horskej bystriny, v Popradskej kotline sa tok spomaľuje a postupne mohutnie. Vytvára veľký oblúk stočený na severovýchod, pričom priberá všetky južné vodné toky z Vysokých a Belianskych Tatier. V Poprade sa rieka stáča na severovýchod a veľkým oblúkom ohraničuje severný okraj Levočských vrchov, aby neskôr svoj už juhovýchodný smer toku opäť zmenila na severozápadný. Na hraničnom úseku sa zarezáva do Ľubovnianskej vrchoviny a vytvára hlboký kaňon a pri obci Mníšek nad Popradom sa stáča viac na sever a pokračuje poľským územím k mestu Nowy Sącz, kde ústi do Dunajca.
Z hľadiska prítokov je povodie Popradu dobre vyvinuté, no rieka ma prevažne kratšie prítoky. Medzi významné patria ľavostranný Velický potok, Skalnatý potok, Kežmarská Biela voda, Biela, Rieka, Kamienka, Veľký Lipník, z pravostranných Mlynica, Ľubica, Lomnický potok, Jakubianka, Ľubotínka a Muszynka. 
Susedné povodia.
Na severe a severozápade povodie Popradu priamo nadväzuje na povodie Dunajca, na západe v Tatrách prebieha hlavné európske rozvodie - prítoky Popradu smerujú vodu do Baltského, prítoky Bieleho Váhu do Čierneho mora. Na juhozápade sa nachádza povodie Hornádu, od masívu Javoriny () pokračuje povodie Torysy a od Minčola () povodie Tople. Európske rozvodie končí na vrchole "Čierťaž" (), odkiaľ rozvodnica pokračuje na územie Poľska. Z východnej strany potom susedí povodie Bialej a Kamienice, oba toky smerujúce do Dunajca.