Sojuz MS-10

Sojuz MS-10 bola ruská kozmická loď typu Sojuz. Dňa 11. októbra 2018 vyštartovala z kozmodrómu Bajkonur k Medzinárodnej vesmírnej stanici (ISS), kam mala dopraviť dvoch členov Expedície 57. Misia mala byť výnimočná v tom, že v trojmiestnom Sojuze sedela pre zmenu iba dvojčlenná posádka. Došlo ale k zlyhaniu urýchľovacieho stupňa rakety a kozmická loď nedosiahla obežnú dráhu. Loď musela núdzovo pristáť. Posádka sa tak nepripojila k Expedícii 57 na ISS.
Priebeh letu.
Sojuz MS-10 vyštartoval dňa 11. októbra 2018 o 08:40:15,539 svetového času (UTC) pomocou nosnej rakety Sojuz-FG z Bajkonuru. V 118. sekunde letu došlo počas oddelenia postranných urýchľovacích blokov k úspešnému pyrotechnickému oddeleniu spodných úchytov a vykĺznutiu guľového kĺbu z lôžka v hornej časti. Potom sa mal otvoriť ventil v hornej časti kyslíkových nádrží urýchľovacích blokov a unikajúci kyslík mal bloky bezpečne vzdialiť od zvyšku rakety. K tomu nedošlo u postranného bloku D, ktorý tak narazil do trupu centrálneho stupňa rakety. Nasledoval pokles tlaku a motor centrálneho stupňa bol havarijne vypnutý. Bezpečnostný systém počkal približne päť sekúnd, aby sa raketa stabilizovala po oddelení postranných urýchľovacích blokov, a potom v 122. sekunde letu bola aktivovaná núdzová návratová procedúra 1B, t.j. v situácii, kedy je už odhodená záchranná vežička systému SAS, ale ešte nie je odhodený aerodynamický kryt. Aerodynamický kryt pozostáva zo štyroch častí. Zvislo v osi rakety je rozdelený na dve časti a z nich potom každá vodorovne v mieste medzi servisným a návratovým modulom Sojuzu. Pri núdzovej procedúre 1B bol aerodynamický kryt rozdelený v mieste vodorovného delenia pomocou malých raketových motorčekov RDG na tuhé palivo. Servisný modul kozmickej lode Sojuz MS-10 tak zostal spojený so zvyškom rakety. Približne po 35 až 40 sekundách nastalo oddelenie návratového modulu, pričom sa všetko dialo automaticky. V čase 164 sekúnd po štarte vydal veliteľ Sojuzu, Alexej Ovčinin, manuálne povel k balistickému návratu. Na kozmonautov pôsobilo počas zostupu preťaženie 6,7 g. Návratový modul úspešne pristál o 08:59:56,0 UTC v kazašskej stepi neďaleko Džezkazganu. Alexej Ovčinin a Tyler Hague vyviazli z incidentu bez zranení.
Dôsledky.
Po nehode museli byť všetky lety rakiet typu Sojuz pozastavené. Rodina rakiet Sojuz má niekoľko verzií, ktoré sa v niektorých ohľadoch líšia, ale systém urýchľovacích blokov majú spoločný. Výnimku v tomto prípade predstavuje len verzia Sojuz-2.1v, ktorá je bez postranných urýchľovacích blokov. Rakety Sojuz sa vrátili do služby dňa 25. októbra 2018 o 00:15 UTC, kedy raketa Sojuz-2.1b úspešne vyštartovala z kozmodrómu Pleseck a vyniesla prieskumnú družicu Lotos-S1. Oddelenie postranných urýchľovacích blokov sa pri tomto lete uskutočnilo bez problémov.
Verzia Sojuz-FG sa vrátila do služby dňa 16. novembra 2018 o 18:14 UTC, kedy raketa Sojuz-FG úspešne vyštartovala s nepilotovanou nákladnou kozmickou loďou Progress MS-10 z kozmodrómu Bajkonur k Medzinárodnej vesmírnej stanici (ISS). Úspešný štart Progressu umožnil uskutočniť nasledujúci pilotovaný let Sojuzu k ISS s označením Sojuz MS-11.
Príčina nehody.
Výsledky vyšetrovania nehody Sojuzu MS-10 zverejnila Štátna vyšetrovacia komisia na tlačovej konferencii dňa 1. novembra 2018. Na základe výsledkov vyšetrovania sa ukázalo, že príčinou havárie bol chybný senzor na postrannom urýchľovacom bloku D rakety Sojuz-FG. Senzor mal za úlohu po oddelení od centrálneho stupňa otvoriť spomínaný ventil na kyslíkovej nádrži v hornej časti urýchľovacieho bloku. Hlavnou príčinou zlyhania senzoru bola chyba pri zostavovaní rakety.
Pre správne vyšetrenie príčiny nehody bolo potrebné získať časti rakety Sojuz-FG, hlavne urýchľovací blok D, ktorý zlyhal. Zostava bola po dopade vo vyhovujúcom stave na to, aby sa z nej dali vyčítať dôležité informácie o zlyhaní. Okrem iného sa ukázalo, že ventil na kyslíkovej nádrži v hornej časti urýchľovacieho bloku D sa nakoniec otvoril, ale až v dôsledku kolízie s centrálnym stupňom.