Jur Tesák Mošovský

Jur Tesák Mošovský (aj Juraj Tesák Mošovský, variantmi jeho mena sú Tesacius, Tesachyus, Tessak, Thesacius, Thesak, prímeno Moschovinus, Mossoviensis, Pannonius) (* okolo 1547, Mošovce, okres Turčianske Teplice – † 27. august 1617, Praha) bol slovenský spisovateľ, dramatik, básnik, utrakvistický farár a cirkevný hodnostár.
Juraj Tesák Mošovský bol jedným z najplodnejších slovenských humanistických spisovateľov, bol autorom náboženských a mravoučných spisov, príležitostnej poézie a významnej biblickej drámy.
Životopis.
Vzdelanie získal na v Mošovciach, Košiciach a Kežmarku, v Česku v Jihlave a pravdepodobne i v Nemecku.. Po tom, čo ho približne v roku 1577 vysvätili za kňaza, stal sa utrakvistickým farárom a usadil sa v Čechách. O jeho biografii je málo spoľahlivých informácií, prvým presným dátumom z jeho životopisu je rok 1579, keď si zaznamenal do výtlačku Veleslavínovho Kalendáře dátum svojho sobáša v Kaňku pri Kutnej Hore. V Česku pôsobil ako farár v meste Říčany (1580) a v obci Lstiboř (okres Kolín), ako dekan v mestách Český Brod a Slaný, arcidekan v Hradci Králové a dekan v Kouřimi. Odtiaľ ho české stavy povolali do Prahy za asesora do obnoveného konzistória „pod obojím“. V Prahe bol farárom a administrátorom – v roku 1610 prijal miesto farára v Kostole pri Matke Božej na Louži (dnešné Mariánske nám.) a od roku 1611 až do smrti pôsobil v Kostole sv. Haštala v Starom Meste Pražskom. S manželkou Annou mal dvoch synov, z ktorých jeden sa vydal v jeho šľapajach a taktiež sa stal spisovateľom (Adam Tesák Českobrodský), a štyri dcéry.
Tvorba.
Juraj Tesák Mošovský bol asi najplodnejším slovenských spisovateľom na prelome 16. a 17. storočia, napísal a vydal vyše 40 spisov náboženského a mravoučného charakteru v českom i latinskom jazyku. Veľa z nich je dnes stratených (väčšinu jeho kníh zaradil český jezuitský kazateľ, náboženský spisovateľ a cenzor Matej Antonín Koniáš do Indexu zakázaných kníh – súpisu kníh, ktoré súdobá Katolícka cirkev zakazovala čítať). Traktáty Tesáka Mošovského dôsledne vychádzali z Písma svätého a sú ukážkou vtedajšieho protestantského myslenia so zreteľom najmä na mravné a etické otázky viery a každodenného života. Jeho tvorba mala hlavne teologický charakter, zapodieval sa však aj prírodnými vedami a pozorovaním či kritikou sociálnych pomerov. Z jeho rozsiahlej tvorby sa zachovala iba jediná hra – "Komedie z knihy Zákona božího, jenž slove Ruth, sebraná". Príležitostné latinské básne (oslavné, gratulačné či epitafy) vydával samostane alebo v zborníkoch s inými autormi. Vo svojich dielach využíva zábavné prvky, používa živý, hovorový jazyk a ľudový humor.
Najvýznamnejšia hra.
Literárne najvýznamnejším dielom Juraja Tesáka Mošovského je jeho jediná divadelná hra, knižná biblická dráma reformačného charakteru "Komedie z knihy Zákona božího, jenž slove Ruth, sebraná" (1604). Jej rukopis poslal v roku 1603 svojmu synovi Adamovi Tesákovi do Prahy, ktorý sa z vlastnej iniciatívy postaral o jeho vydanie. Hra podáva známy biblický príbeh mladej ovdovenej nevesty Rút, s ktorou sa vo všetkej počestnosti ožení obstarožný, zámožný a bohabojný Boas, ktorému sa sama ponúkla za manželku. Príbeh je o statočnej neveste, ktoré sa obetavo stará o svoju svokru. Tesák Mošovský však do biblického príbehu dobovo príznačne vplieta i aktualizujúce dialógy slúžok (Elsa a Dura), zábavné scénky čertov (Kornyfel, Rarášek a Špetle) a baby kupliarky Canthary, ktoré sú charakteristické živým, až hovorovým jazykom a ľudovým zemitým humorom. Hra je veršovaná osemslabičným veršom. Vo vývine dramatickej tvorby predstavuje typ náboženskoreformačnej hry, typickej pre obdobie humanizmu a renesancie. Pravdepodobne však nebola nikdy uvedená na javisku a zostala knižnou drámou.