burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Významový útvar

Významový útvar je súbor významových konštituentov. 
Súbor významovych útvarov (a významových procesov) istého mysliteľa je významový svet (významové univerzum) tohto mysliteľa. Napríklad Platónov významový svet je obsah manifestácie sveta v Platónovom vedomí zahrnujúci Platónove kognitívne, emotívne i volitívne významové útvary a procesy. 
Prvky, z ktorých pozostávajú významové útvary, sú významové konštituenty - napríklad tie prvky významového útvaru (povedzme pojmu objektu), ktoré vygenerovala gnozeologická reflexia objektu, označujeme ako gnozeologické významové konštituenty pojmu objektu. Gnozeologické významové konštituenty pojmu objektu začali v pojme objektu prevažovať počnúc 17. storočím.
Významovými útvarmi sú napríklad kategórie, pojmy, súdy, úsudky, teórie, hypotézy, vedecké zákony, princípy, dôkazy, emócie, motívy, myšlienky, problémy.
Všeobecné

Všeobecné je:
Filozofický významový útvar

Filozofický významový útvar je významový útvar vygenerovaný filozofom. Filozofické významové útvary sú všetky útvary / entity, ktoré (re)konštituuje vedomie filozofa, filozofická reflexia. Základnou formou fixácie, vyjadrenia filozofických významových útvarov je filozofický text. Filozofickými významovými útvarmi sú
napríklad filozofické pojmy (a v rámci nich filozofické kategórie), filozofické predstavy, filozofické súdy, filozofické úsudky, filozofické
teórie/učenia/koncepcie, filozofické problémy, filozofické idey, filozofické projekty, filozofické programy atď.
Vlna

Vlna môže byť:
Filozofická viera

Filozofická viera (podľa K. Jaspersa) je viera utvárajúca sa na základe skúsenosti transcendencie, ktorá dovoľuje rozšifrovať šifry (32) transcendencie. Filozofická viera umožňuje utvárať svoj život voľbou napriek radikálnej konečnosti človeka.
Explicitný filozofický významový útvar

Explicitný filozofický významový útvar je výslovne formulovaný výsledok filozofického poznávania univerzálneho aspektu miesta človeka vo svete.
Viera (náboženstvo)

Náboženská viera alebo viera je špecifický druh viery tvoriaci podstatnú súčasť náboženstva. Pojem alebo predstava viery závisí od toho, aké kategórie a iné významové útvary intervenujú v priebehu reflexie viery: napr. v kresťanstve a jeho filozofii sa pri reflexii viery uplatňujú pojmy existenciálnej väzby, základu, zmyslu, milosti, vyvolenosti atď. Vedecko-systematickú reflexiu určitej náboženskej viery označuje A. Anzenbacher ako teológiu.
Náboženská viera podľa Anzenbachera.
Podľa Anzenbachera je to existenciálna väzba na Základ a Zmysel. Viera je to, čo presahuje všetky možnosti, ktoré má človek sám zo seba. Viera je Boží dar. Viera je milosť.
Viera je vyvolenie. Vieru nemožno oddeliť od pohybu, ktorý vychádza zo Základu a Zmyslu.
Augustín z Hippa.
Viera sa delí na vieru cirkvi a vieru jednotlivca. Viera cirkvi nie je to isté čo viera jednotlivca. Inštitucionalizovaná viera nevyhnutne speje k normatívnosti a dogmám, za čo platí rozchodom s ľuďmi a so skupinami, ktoré si vykladajú niektoré články jednej a tej istej viery do istej miery odlišne.
Katolícka teológia.
Viera je podľa katolíckej teológie:
Viera z pohľadu katolicizmu je začiatok večného života, pretože dáva akoby vopred zakúšať radosť a svetlo blaženého hľadenia na Boha.
Podľa rímskokatolíckej teológie je viera dar Božej milosti, ktorá nám predchádza; viera je v človeku, vnútorne lipne na ňom. Viera je v spolupatričnosti s nádejou a láskou. Pri ospravedlnení je vliata ako bezprostredný a trvalý účinok. Viera je základňou a koreňom každého ospravedlnenia, začiatku spásy, pričom však k uskutočneniu spásy vedie len v najtesnejšom spojení s nádejou a láskou.
Kresťanská teológia.
Viera je osobná základná opcia (voľba), v ktorej človek v milosti a dôvere v účinnú Božiu moc v Ježišovi Kristovi odpovedá na spásne dianie Zjavenia v súhlase s cirkvou vo Vyznaní; viera je absolútne presvedčenie, spočívajúce vo vnútornej istote.
Imlicitný filozofický významový útvar

Imlicitný filozofický významový útvar je existujúci, no výslovne nesformulovaný výsledok filozofického poznávania univerzálneho aspektu miesta človeka vo svete; produkt latentnej filozofie.
Etické učenie

Etické učenie je sústava názorov na morálku.
Vlnenie

Vlnenie alebo undulácia alebo vlnivý pohyb alebo trocha nepresne vlna/vlny je fyzikálny dej, ktorý spočíva v časovej a priestorovej periodickej zmene stavu prostredia, čiže v šírení zmeny hodnoty nejakej fyzikálnej veličiny priestorom, pričom dochádza k prenosu energie, ale nedochádza k prenosu látky. Príkladom tejto fyzikálnej veličiny je:
Vlnenie je pojem odlišný od pojmu kmitanie. Kmitanie je časová periodická zmena fyzikálnej veličiny. Vlastnosťou kmitania je premena energie, kým vlastnosťou vlnenia je prenos energie. Vlnenie vzniká, ak sa kmitavý dej šíri v takom priestore, v ktorom sú objekty (častice, polia) schopné kmitať. Vlnenie je vlastne rozšírenie kmitania jedného objektu na ďalšie. Kmitanie je teda prvkom vlnenia.
Princíp, na základe ktorého možno objasniť procesy pri šírení vlnenia, sa nazýva Huygensov princíp.
Bežné vlastnosti vlnenia sú:
Delenia.
Podľa druhu fyzikálnych veličín:
Podľa zobrazenia funkcie:
Podľa smeru kmitania a postupu vlnenia:
Podľa fázy kmitania:
Podľa šírenia:
Príklad.
Ak hodíme do pokojnej hladiny jazera kamienok, bod v ktorom sa kameň dotkol hladiny (zdrojový bod) sa rozkmitá . Keďže voda je pružné prostredie, rozkmitajú sa aj miesta okolo tohto bodu. Toto kmitanie sa šíri po hladine čomu hovoríme vlny.
Ak zdroj kmitá harmonicky (časová závislosť je sínusoida s určitou frekvenciou) a prostredie je dokonale pružné, aj vzniknuté vlnenie je harmonické. Ak sa na takéto vlnenie pozrieme v ľubovoľnom okamihu vlnenie má tvar sínusoidy. Na druhej strane, ak sa pozrieme na pohyb jedného bodu, grafom závislosti výchylky z rovnovážnej polohy od času je tiež sínusoida.
Filozofické učenie

Filozofické učenie je jedna zo základných filozofém alebo jeden zo základných filozofických významových útvarov, ktoré sú predmetom dejín filozofie.
Implicitný významový útvar

Implicitný významový útvar je významový útvar, ktorý je zahrnutý, obsiahnutý v nejakom inom významovom útvare a nie je pritom slovne alebo jasne vyjadrený, neupozorňuje sa na to expressis verbis.
Všeobecnosť

Všeobecnosť môže byť:
Mechanické vlnenie

Mechanické vlnenie je vlnenie opisované mechanickými veličinami (napr. výchylkou, tlakom, deformáciou). Pri tomto vlnení častice odovzdávajú kmitavý pohyb okoliu. Typickým príkladom sú zvukové vlny, morské vlny alebo seizmické vlny.
Mechanické vlnenie vzniká v pevných, kvapalných a plynných látkach. Jeho príčinou je existencia väzbových síl medzi atómami, molekulami prostredia, v ktorom sa vlnenie šíri. Vlnenie môže byť: zvuk, ultrazvuk a infrazvuk.
Vlny na strune.
Je to druh postupne priečneho mechanického vlnenia. Vlny na strune (pohyb častíc struny) nám popisuje funkcie formula_1, ktorá určuje priečnu výchylku formula_2 v čase formula_3.
Vlnová rovnica v jednom rozmere, kde formula_4 je rýchlosť vlny na strune (formula_5):
formula_6
Rýchlosť vlny na napnutej strune.
Platí vzťah:
formula_7
kde formula_8 je napätie struny (sila akou pôsobíme na strunu) a formula_9 dĺžková hustota struny.
Frekvencia formula_10 prvého harmonického kmitu je priamo úmerná formula_11 a nepriamo úmerná formula_12:
formula_13
kde formula_12 je dĺžka struny vibrujúcej struny (dĺžka medzi dvoma uzlami), ktorá je rovná polovičnej vlnovej dĺžky prvého harmonického kmitu.
Elementárny výrok

Elementárny výrok je výrok, ktorý z hľadiska logickej analýzy okrem seba neobsahuje žiaden iný výrok.
Kognitívny významový útvar

Kognitívny významový útvar je významový útvar konštituovaný v poznávacom procese.
Napr. pojem, súd, úsudok, teória, pravidlo, vedecký zákon, hypotéza, ...
Priečne vlnenie

Priečne vlnenie alebo transverzálne vlnenie je vlnenie, pri ktorom sa čiastočky pohybujú kolmo na smer postupu vlnenia. Príkladmi sú vlnenie na lane či svetelné vlny.
Vstup

Vstup môže byť:
Parakategoriálny významový útvar

Parakategoriálny významový útvar je mimokategoriálny významový útvar, napríklad pojem, ktorý sa ešte nestal kategóriou, alebo pojem, ktorý už prestal byť kategóriou. Napríklad v niektorých filozofických učeniach pojem látky prestal byť filozofickou kategóriou.
Vloha

Vloha môže byť:
Logický význam

Logický význam je dôležitý významový útvar, ktorý tvorí ten význam slova alebo ten
konštituent významu slova, od ktorého závisí správnosť usudzovania.
Hypotetický výrok

Hypotetický výrok je v tradičnej logike spojenie výrokov, v ktorom dva výroky sú navzájom spojené logickou konštantou "ak... tak". Hypotetický sa nazýva tento výrok preto, lebo druhá časť výroku je podmienená jeho prvou časťou. Formu hypotetického výroku ma prevažná časť prírodných zákonov. V predikátovej logike sa zapisuje pomocou všeobecného kvantifikátora výrokových funkcií a implikácie. Príklad: Pre všetky x platí: Ak x je kov, tak z toho vyplýva, že x je
elektricky vodivé.
Sociologický významový útvar

Sociologický významový útvar je druh vedeckého významového útvaru generovaného v rámci sociológie.
Vnem

Vnem je zážitok alebo obsah vedomia, ktorý je výsledkom vnímania.
Vnemy napriek tomu, že sú analyzovateľné na pocity, majú celostný charakter. Vnemy sa vzťahujú na vonkajší priestor a ich konštituenty (pocity) sú čerstvé. Vnemy sú nezávislé od vôle čiže nemožno ich ľubovoľne vyvolávať alebo meniť.
Majú prízvuk pocitu pasivity. Vnemy vznikajú prostredníctvom receptorov. Vnem je celostný zmyslový odraz predmetu.
Podľa Denisa Diderota je vnem viac-menej ucelený súhrn pocitov tvorený v mozgu v procese vzájomne sa na seba vrstviacich podnetov.
Podľa Ivana Vrzalu, môže mať vnem tri základné charakteristiky: pozitívnu, neutrálnu a negatívnu. Tieto tri základy môžu mať ďalej vzájomne sa prelínajúce charakteristiky rôznej intenzity. Negatívne môžu ovplyvňovať vnem ako fyzické, tak aj psychické zážitky. Z psychických je to napríklad konflikt, z fyzických toxíny v mozgu. Človek sa môže naučiť čiastočne ovplyvňovať vnemy ovládaním svojich myšlienok a pocitov.
Existujú vnemy vedomé a nevedomé. Na základe vnemov vznikajú reakcie. Medzi nevedomé vnemy patria napríklad chemické deje v ľudskom tele, ktoré si neuvedomujeme. Medzi vedomé vnemy patria všetky, ktoré svojím vedomím vnímame. Nevedomé a vedomé vnemy sa môžu vzájomne prelínať. Napríklad nevedomá chemická reakcia v tele vytvorí vedomý pocit, alebo vedomý vnem spustí nevedomé procesy tele.
Význam mena

Význam mena je poľudšťujúca prítomnosť toho, čo meno označuje, vo vedomí.
Vedecký významový útvar

Vedecký významový útvar je kognitívny významový útvar generovaný v rámci vedy, napríklad sociologický významový útvar.
Učenie o dvojakej pravde

Učenie o dvojakej pravde alebo teória dvojakej pravdy je učenie o vzájomnej nezávislosti právd filozofie a teológie, ktoré vzniklo v stredoveku.
Jeho cieľom bolo oddeliť vedu od náboženstva. Najvýraznejšie bolo učenie o dvojakej pravde sformulované v arabskej filozofii, napr. Ibn Rušd sa domnieval, že filozofické pravdy sú neprijateľné pre teológiu a teologické pravdy neprijateľné pre filozofiu. Zástancami učenia o dvojakej pravde bol averroizmus, stredoveký nominalizmus (John Duns Scotus, William Occam) a v období renesancie napr. Pietro Pomponazzi.
Veta o násobení pravdepodobností

Veta o násobení pravdepodobností znie: Ak A a B sú ľubovoľné udalosti, tak P(AB) = P(A)P(B/A). Ak A a B sú
nezávislé udalosti, tak P(AB) = P(A)P(B), pričom P(X) značí pravdepodobnosť udalosti X.
Vtelenie

Vtelenie je inkarnácia-premena na telo; nadobudnutie hmotnej podoby; danie hmotnej podoby dačomu, skonkrétnenie, zosobnenie v niečom.
Estetický významový útvar

Estetický významový útvar je nezaujaté potešenie vytvorené na základe estetickej informácie.
Pravdivý výrok

Pravdivý výrok (logika matematická) je výrok, ktorý má pravdivostnú hodnotu pravda.
Zmyslový vnem

Zmyslový vnem je dôsledok pôsobenia vonkajšieho sveta; zo zmyslových vnemov vytvára rozum pojmy.
Pojmový význam

Pojmový význam je kognitívny významový útvar, ktorý je výsledkom poznania podstaty; pojem.
Vtip

Vtip môže byť:
Totožnostno-pravdivý výrok

Totožnostno-pravdivý výrok alebo tautológia (z gréckeho ταυτολογία "tautologia") je výrok, výraz alebo formula logického kalkulu, ktorá je pravdivá pri akýchkoľvek významoch pravdivosti ich premenných. Totožnostno-pravdivostnými výrokmi sú napr. zákony formálnej logiky.
Niektoré známe tautológie.
Algebricko-logické zákony.
Komutativita:
Asociativita:
Distributivita:
Viera v duchov

Viera v duchov je viera v existenciu samostatných, s telom viac menej trvalo spojených alebo vôbec nespojených, no niekedy sa materializujúcich bytostí zvaných duchovia, ktorí tvoria ríšu duchov. Viera v duchov je prastará a živá ešte aj v súčasnosti, pozri napr. špiritizmus, mediumizmus.
Vnímanie

Vnímanie (iné názvy: zmyslové vnímanie, percepcia, percipovanie) je nadobúdanie vnemov
vo vedomí prostredníctvom zmyslov; psychický poznávací proces, utváranie sa vnemu pri odzrkadľovaní sa objektov, javov a procesov vonkajšieho sveta a vnútorného sveta vo vedomí prostrednictvom zmyslových orgánov. 
Vnímanie je prirodzená analyticko- syntetická činnosť centrálnej nervovej sústavy pri usporadúvaní, štrukturovaní jednotlivých pocitov do zmysluplných útvarov. Vnímanie je subjektivne poznávanie reality, nie je to však proces pasívny.
Vnímanie existuje vo vzájomnej spätosti s pociťovaním, bez ktorého nemôže existovať. Nemáme možnosť pociťovať, vidieť len zelenú farbu, alebo zeleň ako takú. Vždy je niečo zelené. Okolité predmety a javy percipujeme ako celky.
Vnímanie závisí od predchádzajúcich poznatkov a skúseností. Čím väčšie skúsenosti a poznatky má človek o objektoch, ktoré vníma, tým pestrejší a bohatší je obsah jeho vnemov.
Vnímanie závisí od vrodených daností organizmu. Vnemy zdravého človeka sú kvalitatívne dokonalejšie ako vnemy zmyslovo a psychicky znevýhodneného jednotlivca.
Vnímanie závisí aj od aktivácie a motivácie vnímajúceho človeka, od jeho potrieb, záujmov a postojov.
Na základe percepčnej funkcie zmyslových orgánov a analyticko-syntetickej činnosti mozgovej kôry rozoznávame viacero druhov vnímania.
Názory na percepciu vo filozofii.
Percepcia sú dojmy (pocity) a idey (zmyslové obrazy pamäti) v ich jednotlivosti i súhrnne (David Hume).
Percepcia je nižšia (neuvedomená) forma duchovna (Gottfried Wilhelm Leibniz)
Podľa Aristotela je vnímanie prvý stupeň poznania, ukazuje zovňajšok vecí.
Podľa Prótagora je vnímanie totožné s poznaním. Vnímanie sa mení podľa veku a stavu tela.
Podľa J. Piageta vnímanie vzniká z primárnych senzoricko-motorických reakcií, ktoré sa stávajú pohyblivejšie a bohatšie, najmä v situáciách, ktoré sú príliš komplexné na to, aby mohli byť štruktúrou okamžitou. Vnemy sú závislé od vnemového poľa, no nie sú výsledkami vnímania (vnímacej činnosti), hoci sú ním podmienené. No na druhej strane vnemy nie sú ani v počiatočných štádiách ešte štruktúrované. Ich štrukturácia sa odohráva činnosťou jedinca, ktorý sa s realitou stýka a vytvára senzoricko-motorickou činnosťou celostné, ale sprvu neadekvátne schémy. Vnímanie je subjektívne skresľujúce, pretože jedinec nadväzuje síce bezprostredný kontakt s predmetom, ale ide iba o kontakt čiastočný. Štruktúry, ktoré vytvára vnímanie, sú štatistickej povahy a na rozdiel od myšlienkových štruktúr sú nevratné. Vnímanie sa vzájomne ovplyvňuje s myslením, samo osebe by nikdy nedospelo k poznaniu napr. toho, že slnko na východe nevychádza, ale že Zem sa otáča okolo svojej osi.
Význam slova

Význam slova je základná jazyková obsahová jednotka; entita žijúca vo vedomí ľudí istej
spoločnosti a vymedzujúca správne používanie príslušného slova. Pri úvahách o
význame slova sa uplatňujú rôzne kategórie a iné pojmy, rôzne predstavy,
domnienky atď., od čoho závisí potom aj pojem významu slova. K dôležitým
pojmom významu slova patrí logický pojem významu slova, lingvistický pojem
významu slova, psycholingvistický pojem významu slova, filozofický (najmä
gnozeologický) pojem významu slova a i.
Učenie o piatich živloch

Učenie o piatich živloch alebo učenie o piatich prvopočiatkoch je učenie čínskej filozofie existujúce počnúc 8. stor. pred Kr. Podľa tohto učenia všetka rozmanitosť javov a vecí je vytváraná spojením piatich prvopočiatkov: vody, ohňa, kovu, dreva a Zeme.
Úvaha

Úvaha môže byť:
Hlavný význam slova

Hlavný význam slova je význam nezávisiaci od kontextu a situácie, napr. slovo jazyk vo význame "anatomický orgán".
Úvaha per absurdum

Úvaha per absurdum je úvaha, ktorá opiera pravdivosť nejakého tvrdenia o zjavnú nesprávnosť dôsledkov, ktoré sa dajú odvodiť z opačného tvrdenia.
Alexandr Ivanovič Vvedenskij (filozof)

Alexandr Ivanovič Vvedenskij (* 31. marec 1856, Tambov, Rusko – † 7. marec 1925, Leningrad, ZSSR) bol ruský filozof a psychológ, predstaviteľ novokantovstva.
Uvažovanie

Uvažovanie je zaoberanie sa niečím v mysli, rozmýšľanie, premýšľanie.
Metodológia.
Uvažovanie z pohľadu metodológie je myšlienková činnosť, ktorá sa uskutočňuje diskurzívnymi metódami; jednotlivé kroky (operácie) na seba nadväzujú, sú viac-menej kontrolovateľné, je ich konečný počet a prichádzajú k istým výsledkom. Uvažovanie sa vyjadruje príslušným jazykom. Materiál pretváraný operáciami, t. j. uplatnením určitých pravidiel – to sú výrokové výrazy, ktoré sú syntakticko-sémantickými dlaždicami cesty uvažovania. Základný druh uvažovania je usudzovanie.
Stimulačný význam

Stimulačný význam je podľa W. Van Orman Quinea obor stimulácií súhlasne alebo nesúhlasne spojený s pozorovacou vetou. V prípade súhlasného spojenia ide o súhlasný stimulačný význam, v prípade nesúhlasného spojenia o nesúhlasný stimulačný význam.
Výber

Výber môže byť:
Platonóvo učenie

Platonove učenie tvorí v jadre jeho teória ideí. V Platonovom učení treba rozoznávať ontologický, gnozeologický a eschatologický aspekt.
Syntaktický význam

Syntaktický význam je štruktúrny typ významu, ktorý sa uplatňuje v organizácii jazykového
systému. Syntaktický význam sa realizuje syntaktickou formou a tvorí s ňou
jednotu.
Pohlavný výber

Pohlavný výber alebo sexuálna selekcia je výber partnera pre rozmnožovanie, dôležitý vývojový činiteľ.
Výrok (logika)

Výrok je výraz, ktorý má práve jednu pravdivostnú hodnotu. Výrokmi nie sú opytovacie, rozkazovacie, zvolacie a neúplné vety. 
V matematickej logike je výrok čokoľvek v jazykovom tvare, čo vyjadruje nejaké tvrdenie, alebo čokoľvek v jazykovom tvare, čomu možno priznať pravdu alebo nepravdu. Výrok je taká gramatická veta, pre ktorú má zmysel otázka na jej platnosť (správnosť, pravdivosť), t. j. otázka, či ten výrok platí, alebo či ten výrok neplatí. Namiesto slov "platí" a "neplatí" používajú sa aj slová "správny" a "nesprávny" alebo "pravdivý" a "nepravdivý". Z hľadiska platnosti rozoznávame teda výroky platné, ktorý má pravdivostnú hodnotu (1), a neplatné, ktorý má pravdivostnú hodnotu (0). 
Vo výrokovej logike je výrok výraz, ktorým sa tvrdí, že niečo je, alebo nie je (že niečo bolo, alebo nebolo, bude, alebo nebude), za predpokladu, že o tomto tvrdení možno rozumne povedať, že je pravdivé, alebo že je nepravdivé. Výroková logika rozlišuje jednoduché výroky a zložené výroky.
Zložený výrok.
Zložený výrok je vo výrokovej logike výrok, ktorý vznikne z jednoduchých výrokov (prvotných formúl) aplikáciou jednej alebo viacerých logických spojok (funktorov).Na základe definície výrokovej formuly môžeme povedať, že "zložený výrok" je výroková formula, ktorá súčasne nie je prvotnou formulou a teda obsahuje zložky, ktoré sú sami prvotnými formulami.Základnými výrokovými operáciami, pomocou ktorých možno tvoriť zložené výroky, sú 
Jednoduchý výrok.
Jednoduchý (elementárny alebo atomický) výrok je výrok, ktorý neobsahuje logické spojky. Je logicky nedeliteľný a je reprezentovaný výrokovými premennými (alebo výrokovými symbolmi).
Negácia.
Negácia je logické prevrátenie hodnoty alebo výroku. Označuje sa znakom  formula_6 alebo apostrofom za výrokom '. Ak máme výrok A, potom negácia výroku  môže vyzerať takto formula_6A alebo A' . Slovne negáciu vytvoríme tak, že pred výrok povieme „Nie je pravda, že ... .“ , alebo pomocou predpony „ne ..“, slovného spojenia „nie je“.
Zmyslové vnímanie

Zmyslové vnímanie môže byť:
Personálny výber pracovníkov

Personálny výber pracovníkov je veľmi významný krok podnikateľskej činnosti spočívajúci v postupe výberu pracovníkov na konkrétne pracovné miesta.
Termodynamická veta

Termodynamická veta alebo termodynamický zákon je jeden z troch základných zákonov termodynamiky. Je to zo skúseností odvodený princíp:
Niekedy sa pridáva tzv. nultá termodynamická veta.
Všeobecný výrok

Všeobecný výrok alebo univerzálny výrok je výrok tvaru: Všetky prvky "x" množiny "A" majú vlastnosť "V(x)". Všeobecné výroky sa označujú pomocou všeobecných kvantifikátorov.
Vychádzať

Vychádzať môže byť:
Druhá termodynamická veta

Druhá termodynamická veta alebo druhý termodynamický zákon je fyzikálny zákon nasledujúceho znenia:
To znamená, že sa tepelná energia nemôže samovoľne premieňať na mechanickú prácu. Maximálny možný stupeň premeny tepla na prácu vykonáva ideálny tepelný stroj pracujúci v Carnotovom cykle.
Vietor

Vietor je pohybujúci sa vzdušný prúd, ktorý vzniká v dôsledku vyrovnávania tlaku medzi oblasťami s rôznym atmosférickým tlakom. Je to prízemný horizontálny prúd vzduchu prúdiaci z tlakovej výše do tlakovej níže. Pri jeho popise je podstatný jeho smer, rýchlosť a ochladzovací účinok.
Rýchlosť (sila) vetra sa klasifikuje buď presným určením jeho rýchlosti (kilometre za hodinu, metre za sekundu, míle za hodinu), alebo v stupňoch, ktoré sa určujú odhadom podľa Beaufortovej stupnice.
Rýchlosť vetra sa v čase výrazne mení, preto sa často udáva priemerná rýchlosť vetra (za určité obdobie, napr. 1 alebo 5 minút) a nárazová rýchlosť vetra (maximálna rýchlosť pri jednorazovom náraze).
Smer vetra sa udáva podľa smeru odkiaľ vietor fúka - buď presnejšie pomocou azimutu (0 až 360°), alebo v meteorológii pomocou svetových strán (spravidla s presnosťou na 22,5°, t. j. s rozlíšením napr. na S, SSV, SV, VSV, V, ... smer).
Rýchlosť i smer vetra sa meria anemometrom.
Vietor je odpradávna ničiacim živlom i pomocníkom človeka. Víchrice spolu s povodňami sú najväčším zdrojom škôd v podmienkach strednej Európy, pri poslednej veľkej víchrici v novembri 2004 bola zničená veľká časť lesov Vysokých Tatier. Vietor je jedným z hlavných činiteľov spôsobujúcich eróziu a zvetrávanie hornín.
Východ (svetová strana)

Východ je jedna zo svetových strán. V čase jarnej a jesennej rovnodennosti, čiže v dátumoch 21. marca a 23. septembra Slnko vychádza presne na tejto svetovej strane. V čase od 21. 3. do 23. 9. vychádza Slnko o niečo severnejšie ako je východ, v čase od 23. 9. do 21. 3. vychádza o niečo južnejšie. Na kompase býva východ označený písmenom E (anglicky East = východ).
Výrazom "Východ" sa označujú aj východné krajiny, ako Čína, India, Japonsko, Kórea atď. Kultúru, jazyk, dejiny týchto krajín skúma okrem iných aj orientalistika.
Význam vety

Význam vety sa odvodzuje z kontextu celej vety. Podľa L. I. Wittgensteina je metódou jej verifikácie, čiže význam (zmysel) vety spočíva v metóde, ktorou možno ukázať, kedy je táto veta pravdivá a kedy nepravdivá. Prípustná je tu však iba metóda empirická.
Vigilancia

Vigilancia môže byť:
Vnútorné

Vnútorné je podstatná stránka predmetu, ktorá sa poznáva prostredníctvom vonkajšieho; vnútornými stránkami predmetu sú zákon, podstata a iné.
Východ hviezdy

Východ hviezdy je priechod stúpajúcej hviezdy (napr. Slnka) obzorom. Skutočný východ hviezdy nastáva pri jej priechode obzorom na rozdiel od zdanlivého východu hviezdy, ktorý je refrakciou urýchlený.
Tretia termodynamická veta

Tretia termodynamická veta (iné názvy: tretí termodynamický zákon, Nernstova veta, Planckova veta) hovorí, že zmena entropie sústavy sa pri ľubovoľnom izotermickom deji prebiehajúcom pri teplote absolútnej nuly rovná nule. Inými slovami: nie je možné dosiahnuť teplotu absolútnej nuly.
Je to spôsobené faktom, že systém pri nulovej teplote existuje v základnom stave, takže jeho entropia je určená Hamiltonovou degeneráciou základného stavu. Veľa systémov má unikátny základný stav, a preto má nulovú entropiu v absolútnej nule, pretože formula_1.
Vikier

Vikier je architektonicky upravený otvor v streche budovy. Vyčnieva nad konštrukciu strechy a má zabudované okná. Používa sa ako alternatíva k strešným oknám, na rozdiel od nich ale zväčšuje vnútornú dispozíciu a výhľad z budovy.
Rakúsko-uhorské vyrovnanie

Rakúsko-uhorské vyrovnanie alebo rakúsko-maďarské vyrovnanie bolo rozdelenie rakúskeho cisárstva podľa princípu dualizmu na dva štáty Rakúsko (Predlitavsko) a Uhorsko (Zalitavsko) decembrovou ústavou z roku 1867.
V rokoch 1804 – 1867 bolo Uhorsko súčasťou Rakúskeho cisárstva. Po vyrovnaní boli dva štáty spojené len osobou panovníka a spoločným ministrom zahraničia, vojny a financií. Od rakúsko-uhorského vyrovnania štát nazývame Rakúsko-Uhorsko.
Vnútornosť

Vnútornosť môže byť:
Vnútornosti sú vnútorné orgány človeka alebo zvieraťa, pozri orgán (anatómia).
Heliaktický východ hviezdy

Heliaktický východ hviezdy je deň, keď sa hviezda po prvý raz v priebehu roka objaví pred východom Slnka na oblohe.
Význam výrazu

Význam výrazu je to, čo výraz znamená.
Vnútorný

Vnútorný môže byť:
Danilo Michajlovič Vellanskij

Danilo Michajlovič Vellanskij (), , pôvodným menom Kavunnik 
(, ; * 11. december 1774 – † 15. marec 1847) bol lekár, prívrženec Schellinga.
Študoval v Kyjevskej duchovnej akadémii, kde si zmenil priezvisko na Vellanskij. Lekársky diplom získal v roku 1802. V rokoch 1814 - 1837 bol profesorom Peterburskej medicínsko-chirurgickej akadémie.
Východisko

Východísko je súbor daností na začiatku, napr. východisko poznania.
Význam znaku

Význam znaku je to, čo vieme, keď výrazu rozumieme. Významy znakov skúma sémantika.
Výsek

Výsek alebo zastar. výseč môže byť:
Vikšepa

Vikšepa (sans.) je psychofyziologická nerovnováha, porucha.
Východisko poznania

Východisko poznania je danosť alebo súbor daností na začiatku poznávacieho procesu, napríklad agnózia, celok predkriticky daného a pod.
Vyznamenanie

Vyznamenanie je prejav úcty a vážnosti, vyznačenie, pocta.
Vyšetrovanie

Vyšetrovanie môže byť:
Vysielač

Vysielač je zložka komunikačnej sústavy označovaná ako komunikant; vysielač vlastní (tvorí) hlavnú informáciu a disponuje so zariadením na spájanie hlavnej informácie s nosnou informáciou. V tomto zariadení sa uskutočňuje kódovanie.
Vysielač prenáša (transferuje) a vysiela zakódovanú správu ako signál. Pri prenos signálu sa nevyhnutne uskutočňujú aj transformácie signálu. Predpokladom činnosti kódovacieho zariadenia je existencia kódu.
Významotvorba

Významotvorba je formovanie sa významového útvaru, napr. pojmotvorba.
Výška tónu

Výška tónu je základná charakteristika tónu zodpovedajú jeho kmitočtu. Podľa výšky rozlišujeme tóny hlboké a vysoké (veľmi vysoké, hlbšie, vyššie a pod.). Tóny, ktorých výška sa nachádza v strednej polohe, napr. na klavíri v strednej časti
klaviatúry, nijaké zvláštne označenie nemajú. Výšku tónu určujeme presne počtom kmitov telesa za sekundu. Najhlbšie tóny majú kmitočet okolo 20 kmitov (Hz), vysoké tóny aj niekoľko tisíc kmitov za sekundu. Kmitočet tónov v strednej polohe sa pohybuje okolo 500 kmitov za sekundu. "Komorné a"' má 440 Hz.
Výzor

Výzor alebo vzhľad alebo podoba je súhrn charakteristických vlastností, ktoré určujú zovňajšok.
Pitná voda

Pitná voda je sladká voda, nevyhnutná zložka ľudskej potravy. Jej zdrojom je zrážková voda, podzemná voda a s určitým obmedzením voda riek a jazier. Využitie podzemnej vody na pitné účely je však v podmienkach Slovenska niekoľkonásobne lacnejšie ako využívanie vody povrchovej.
Na účely pitného režimu musí byť na Slovensku využívaná voda, ktorá vyhovuje podmienkam Nariadenia vlády SR č. 354/2006 Z. z., ktorým sa ustanovujú požiadavky na vodu určenú na ľudskú spotrebu a kontrolu kvality vody určenej na ľudskú spotrebu.
Kontrolu vody vo verejných vodovodoch vykonávajú prevádzkovatelia vodovodných systémov a úrady verejného zdravotníctva. 
Viac ako dve miliardy obyvateľov nemá v domácnosti dostupnú pitnú vodu. Najväčší počet obyvateľov bez prístupu k pitnej vode je v Indii, Etiópii, Nigérii a Číne.
Vina

Vina je slobodné, a preto zodpovedné rozhodnutie proti mravnému zákonu a mravnej hodnote.
Východná Európa

Východná Európa je rôzne definovaný európsky región.
Zahŕňa spravidla:
Grécko sa do Východnej Európy politicky často nezaraďuje.
OSN.
OSN definuje východnú Európu ako krajiny Bielorusko, Bulharsko, Česko, Maďarsko, Poľsko, Moldavsko, Rumunsko, Rusko, Slovensko a Ukrajina.
Veterinár

Veterinár alebo zverolekár je lekár pre zvieratá a praktik veterinárnej medicíny.
Výzva

Výzva je ústny alebo písomný prejav, ktorým niekoho na niečo vyzývame.
Výskum

Výskum je bádanie, skúmanie (obyčajne vedecké), v ktorom ide o poznanie doposiaľ nepoznaných skutočností na základe analýzy skutočností už známych. Vo vede sa zvykne rozlišovať základný výskum a aplikovaný výskum, experimentálny a teoretický, individuálny a tímový atď.
Výskum je systematická tvorivá vedecká činnosť, ktorej cieľom je poznať príčiny a podmienky existencie konkrétnych prírodných a spoločenských javov. Výskum sa usiluje o poznanie skutočností doposiaľ nepoznaných na podklade analýzy skutočností už známych. Rozoznávame dve základné kategórie výskumov:
Výdavky na výskum a vývoj.
Výdavky výskum a vývoj boli na Slovensku 0,91% HDP a v Česku 1,99% HDP v roku 2020.
Východné Slovensko

Východné Slovensko je východná oblasť Slovenska, presnejšie:
Vzájomnosť

Vzájomnosť môže byť:
Východočínske more

Východočínske more je more v Tichom oceáne, ktorého plocha je a maximálna hĺbka . Priemerná teplota vrchných vrstiev vody v zime 7-16 stupňov Celzia, v lete 27-28 stupňov Celzia. Slanosť 30-34 promile.
Aplikovaný výskum

Aplikovaný výskum je výskum, ktorý sa zameriava na bezprostredné využitie výsledkov v praxi.
Aplikovaný výskum možno efektívne rozvíjať len vtedy, keď je základný výskum voči nemu v dostatočnom predstihu.
Slovanská vzájomnosť

Slovanská vzájomnosť je idea a konkrétne prejavy etnickej spolupatričnosti slovanských národov prejavujúce sa od konca 18. storočia. Objavili sa v rámci procesu národného formovania malých slovanských etník. Vytváranie povedomia etnickej príbuznosti slovanských národov sledovalo kultúrne i politické ciele. Politický smer opierajúci sa o Slovanskú vzájomnosť bol Panslavizmus.
Vindobona

 
Vindobona (lat.) je osada, ktorá sa nachádzala na mieste dnešného mesta Viedeň; miesto, kde zomrel Marcus Aurelius.
Kvalitatívny výskum

Kvalitatívny výskum je druh výskumu, v ktorom sa kladie dôraz na výklad skúmaných javov očami
samotných aktérov skúmaného diania a ktorého výsledkom je detailný opis neraz individuálnych prípadov.
V pedagogike to je výskum, ktorý sa zakladá na iných metodologických princípoch než boli.
Vzdelanie

Vzdelanie je súhrn znalostí, vedomostí, poznávacích spôsobilostí a schopností, ktoré nadobudol jednotlivec na základe školského vzdelania, učenia, rozumovej výchovy, životných a pracovných skúseností a zámerného vlastného sebavzdelávania. Získavanie vzdelania je vzdelávanie. Hlavným miestom civilizovanej spoločnosti, kde sa poskytuje mládeži sústavné vzdelávanie, sú školy. Vzdelanie je aj prijímanie cudzích myšlienok za vlastné.
Vodca

Vodca môže byť:
S. L. Vinekar

S. L. Vinekar († 21. december 1967) bol indický znalec jogy.
Východofranská ríša

Východofranská ríša (lat. "Regnum Francorum orientalium" – doslova "Kráľovstvo východných Frankov") je v historiografii označenie pre štát, ktorý vznikol rozdelením Franskej ríše v roku 843 (a ďalšími zmluvami v roku 870 a 880), a ktorého koniec sa spravidla symbolicky udáva k roku 911 (koniec vlády Karolovcov) či 919 (nástup Saskej dynastie), odkedy už hovoríme o Nemeckom kráľovstve. 
V súdobých textoch sa však:
Nemecké kráľovstvo tvorilo od roku 962, teda od pripojenia Talianskeho kráľovstva, jadro tzv. Rímsko-nemeckej ríše a zaniklo spolu s touto ríšou v roku 1806. V roku 1032 bolo k nemu pripojené Burgundské kráľovstvo (najprv voľne, od druhej polovice 11. storočia integrálne). O dejinách Nemeckého kráľovstva po roku 962 pozri článok Rímsko-nemecká ríša.
Východofranská ríša.
Utváranie Východofranskej ríše zasahuje až do vlečúcich sa sporov o nástupníctvo medzi potomkami Karola Veľkého. Cisár Ľudovít I., "Pobožný", (778 – 840) bojoval proti jeho synom o nadvládu nad Franskou ríšou, ktorú na začiatku roku 830 definitívne stratil. Jeho syn Ľudovít II. ("Nemec"), ktorý už od roku 831 vládol vo Bavorskom vojvodstve, Durínsku, Franskom vojvodstve a Saskom vojvodstve, prevzal v roku 833 regentstvo vo východnej časti Franskej ríše. 
Potom vybudoval kráľovstvo a združil kmene resp. kmeňové vojvodstvá vo svojom vladárskom dosahu. Verdunskou zmluvou z roku 843 zapísal Ľudovít Nemec do dejín Európy Východné Fransko ako samostatné kráľovstvo.
Meno "regnum Francorum orientalium" sa však objavuje až o niečo neskôr, presnejšie v roku 920, keď Karol Dobrý a Henrich I. Vtáčnik uzavreli tzv. Bonnskú zmluvu. Karol smel svoju ríšu nazývať "regnum Francorum occidentalium" („Kráľovstvo západných Frankov“) – Západofranská ríša.
Germánska Východofranská ríša bola trochu odlišná od romanizovanej Západofranskej ríše. Bola z väčšej časti položená mimo antické Imperum Romanum a jej podobu jej vtlačili najmä sebavedomé kmene a kmeňoví vojvodovia. Táto vlastnosť sa výrazne tiahne celými nemeckými dejinami.
Nemecké kráľovstvo.
Od 10. storočia sa dnes zvykne ríša označovať ako Nemecké kráľovstvo ("regnum Teutonicorum"). Toto označenie sa však v súdobých textoch vyskytuje až od 11. storočia, teda od čias Sálskej dynastie. 
Výraz "regnum" označoval najskôr všeobecne „vládu, dosah moci, kráľovstva“ a samotné jednotlivé vojvodstvá sa v oných časoch označovali ako "regnum". Ako „Teutonici“ (spoločný výraz pre nemecky hovoriace kmene) bola ríša chápaná hlavne iba, keď vojsko zložené z germánskych vojakov tiahlo cez Alpy do Talianska. Okolo panovníka sa zoskupili Frízi, Starosasi, Lotringovia, Durinkovia, Frankovia, Alemani a Bavori.
Základný matematický výskum

Základný matematický výskum je reflexia logických a filozofickych predpokladov matematiky.
Všeobecné vzdelanie

Všeobecné vzdelanie je vzdelanie zahřňajúce poznatky potrebné pre ďalšie vzdelávanie a bežný život jedinca. Poskytujú ho všeobecnovzdelávacie inštitúcie, napr. základné školy.
Vinič

Vinič alebo zastarano réva (lat. "Vitis") je rod popínavých rastlín čeľade viničovitých (lat. "Vitaceae"), ktorý zahrnuje približne 70 druhov.
Druhy.
Príklady druhov sú:
Východopanónska panva

Východopanónska panva je geomorfologická provincia Panónskej panvy, zaberajúca jej východnú časť.
Pozostáva z týchto subprovincií:
Vedecký výskum

Vedecký výskum je vysokokvalifikovaná organizovaná odborná činnosť zameraná na získanie
nových poznatkov (základný výskum), respektíve na objavovanie postupov, ktorými možno využiť teoretické poznatky v praxi (aplikovaný výskum). Dôležitým faktormi vedeckého výskumu je dodržiavanie vedeckej metodológie a štandardov a pravidiel danej vednej disciplíny. Zároveň sa opiera o systematický skepticizmus a je otvorený pochybnostiam, racionálnej a zdôvodnenej kritike.
Európsky kódex správania sa v záujme zachovania integrity vedeckého výskumu udáva, že: „"vedecký výskum preniká do všetkých zložiek spoločnosti, je jej integrálnou súčasťou a jedným zo základných zdrojov jej materiálneho aj duchovného bohatstva a dosiahnutia primeranej kvality života pre všetkých občanov".“
Vzdelanosť

Vzdelanosť je vlastnosť, stav niekoho, alebo niečoho vzdelaného, vzdelanie.
Výskum verejnej mienky

Výskum verejnej mienky alebo demoskopia je sociologická disciplína, ktorej predmetom skúmania sú všetky zásadné a aktuálne názory občanov na rozličné spoločenské problémy vyjadrené verejne.
Vzdelávanie

Vzdelávanie alebo edukácia je procesuálna stránka pedagogického procesu. Podrobnejšie definície znejú:
Typy vzdelávania :
Cieľ vzdelávania.
Cieľom vzdelávania sa rozumie vzdelávací ideál, teda kvalita, ktorá má byť dosiahnutá. Formulovanie výchovno-vzdelávacích cieľov je považované za jednu z najdôležitejších úloh pedagóga. Formulácia súvisí so:
Podľa toho môžu byť ciele povinné a nepovinné. Ďalej čiastkové, etapové, celkové, konkrétne.
Formulácia cieľov je spájaná s pedagogickou koncepciou. S pojmom cieľ vzdelávania sa spája aj pojem obsah vzdelávania.
Formálne vzdelávanie.
Formálne vzdelávanie je učenie vo vzdelávacích inštitúciách, kde sú ciele, obsah, prostriedky. Je presne definované poprípade aj legislatívne vymedzené. Formálne vzdelávanie prebieha v stanovenom čase, v určených formách, v rôznych skupinách a typoch škôl a zahŕňa v tom či onom rozsahu celú populáciu.
Obsah vzdelávania.
Obsah vzdelávania je súbor vedomostí, zručností a návykov, ktoré vzdelávacia inštitúcia sprostredkuváva žiakovi a ten si ich osvojuje. S obsahom vzdelávania sa spája pojem kurikulum.
Základný výskum

Základný výskum je výskum, ktorý sa zameriava na ďalší rozvoj v určitej oblasti. Zaoberá sa hlavne teoretickými ale aj praktickými otázkami a jeho výsledky nie je nutné okamžite aplikovať, na rozdiel od aplikovaného výskumu, ktorého výsledky sú väčšinou okamžite použiteľné v praxi. Hlavným používateľom výsledkov základného výskumu sú iní vedci, ktorí pracujú v danom vednom odbore. Hoci je často poháňaný iba zvedavosťou, základný výskum predstavuje motor aplikovaného výskumu, s ktorým musí držať krok.
Viničovité

Viničovité ("Vitaceae") je čeľaď dvojklíčnolistových rastlín; dreviny, sčasti liany; kvety obojpohlavné alebo jednopohlavné, plod bobuľa; rastú prevažne v trópoch. 12 rodov, asi 700 druhov. Na Slovensku sa vyskytujú najmä rody vinič (Vitis) a pavinič (Parthenocissus).
Starou kultúrnou rastlinou je vinič hroznorodý (vrátane viniča lesného). Ako podpníky odolné voči fyloxére sú americké druhy vinič skalný a vinič pobrežný, ako samorodé sorty sa pestuje vinič líščí. Okrasné - divé viniče sú z rodu pavinič.
Vzdelávanie pre ženy

Vzdelávanie pre ženy je špecifická príprava dospelých žien na prvé zapojenie sa do trhu práce alebo návrat do zamestnania alebo na zvýšenie úrovne všeobecnej vzdelanosti a na plnšie rozvinutie osobných potenciálov žien.
Výsledok

Výsledok môže byť:
Vinohrad

Vinohrad alebo vinica je súvislý plošný celok na pestovanie viniča hroznorodého. Počet krov viniča sa pohybuje v rozmedzí 4000-10 000/ha.
Vodník

Vodník alebo staršie vodnár je slovanská rozprávková bytosť žijúca vo vode, zobrazovaná napr. v podobe malého, škaredého muža s dlhými vlasmi. Existujú obdoby u Germánov a podobne. Názvy v slovanských jazykoch sú: "vodník/hastrman" (čeština); "wodnik" (poľština); "voďanoj/vodovik/voďanoj deduška" (водяной; ruština); "voďanyk" (водяник; ukrajinčina); "povodni / vodni mož" (slovinčina); "wodby muž, wodnykus" (lužická srbčina).
Vinohradníctvo

Vinohradníctvo alebo zriedkavo vitikultúra je poľnohospodárske odvetvie zaoberajúce sa pestovaním viniča hroznorodého. Novšie sa ako vinohradníctvo označuje aj prevádzka (podnik) zaoberajúca sa pestovaním viniča hroznorodého.
Osoba zaoberajúca sa vinohradníctvom sa volá vinohradník. 
Odlišný je pojem vinárstvo, ktorý sa ale nepresne alebo v minulosti používa(l) ako synonymum vinohradníctva - podrobnejšie pozri v článku vinárstvo.
Definícia podľa slovenského zákona.
Príslušný slovenský zákon na svoje účely vinohradníctvo definuje ako "súhrn činností zameraných na pestovanie viniča, na pestovanie podpníkového viniča, výrobu podpníkových odrezkov, vrúbľov, viničových sadeníc, výsadbu a ošetrovanie vinohradníckych plôch, ako aj na zber hrozna.", pričom:
Podľa rovnakého zákona je vinohradník "fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá pestuje vinič, vyrába alebo uvádza na trh hrozno, odrezky, vrúble, viničové sadenice, vysádza a ošetruje vinohrady.", pričom vinohrad je "obhospodarovaná vinohradnícka plocha vysadená viničom".
Výstava

Výstava je jedna z foriem kumulatívnej propagácie majúca predovšetkým informatívny charakter.
Vinyl

Vinyl môže byť
Carl Vogt

Carl Vogt (* 5. júl 1817, Gießen, Nemecko – † 5. máj 1895, Ženeva, Švajčiarsko) bol nemecký prírodovedec, politik, predstaviteľ vulgáneho materializmu. 
Od roku 1847 pôsobil ako profesor v Giessene, neskôr bol poslancom frankfurtského Vorparlamentu a Národného zhromaždenia. Po revolúcii 18481849 žil v Berne a Nice. 
V roku 1852 sa stal profesorom geológie a neskôr aj zoológie v Ženeve. 
Vogt bol demokrat, odmietol socializmus, Marx ho považoval za agenta Napoleona III.
Vystihnutie

Vystihnutie môže byť:
Vilmos Voigt

Vilmos Voigt (* 1940 - ) je maďarský semiotik, folklorista, literárny vedec a komunikológ.
Vysvetlenie

Vysvetlenie alebo explanácia alebo explikácia je uvedenie podstatných okolností alebo príčin niečoho nie dosť jasného alebo nie dosť zrozumiteľného, udanie súvislostí javov, oboznámenie sa so zmyslom niečoho, objasnenie, výklad. Vysvetľovanie je robenie zrozumiteľným, pochopiteľným.
Vysvetlenie je jazykový postup, ktorý ukazuje, ako jav opísaný výrokom podlieha istému zákonu.
Podľa Jeana Piageta je to uvedenie do zhody rádu príčin vo veciach s rádom implikácií v myslení.
Vírjá

Vírjá (sans.) je usilovnosť, energia; štvrtá z desiatich budhistických dokonalostí.
Vznet

Vznet môže byť:
Viróza

Viróza alebo vírusová choroba je všeobecné označenie infekčného ochorenia spôsobeného vírusom. K najčastejším virózam patrí nádcha (rinitída) a chrípka.
Vysvetlivka

Vysvetlivka je ústna alebo písomná poznámka, dodatok, ktorá má za cieľ prispieť k lepšiemu pochopeniu, vysvetleniu, objasneniu niečoho.
Vznik

Vznik je udalosť, začatie bytia, prestanie nebytia. Výsledok vznikania. Opakom vzniku je zánik. Keď čosi vzniká, čosi iné zaniká.
Virtuálny

Virtuálny môže byť:
Vznik buniek

Vznik buniek je utvorenie sa buniek rozdelením existujúcej bunky alebo spojením dvoch
existujúcich pohlavných buniek (gamét) do jednej (zygota) pri pohlavnom rozmnožovaní.
Vytesnenie (psychológia)

Vytesnenie alebo represia alebo vytlačenie alebo nesprávne "potlačenie" (z nem. Verdrängung) je obranný mechanizmus, ktorý vylučuje podnet, vyvolávajuci napätie a nepokoj z vedomia; proces, ktorý vyčleňuje špecifické psychologické činnosti alebo obsahy z vedomia, zo systému vedomého vnímania. Vytesnené obsahy sú neuvedomiteľné, proti možnosti vedomého vnímania týchto obsahov je v psychologickom poli jedinca postavená mentálna hrádza, zabraňujúca možnosti zvedomenia vytesnených obsahov.
Vytesnenie sa chápe ako obranná taktika (obranný mechanizmus) človeka proti vnútorným zážitkom viny, agresie a úzkosti. Vytesnenie sa udržuje tzv. cenzúrou, psychologickým systémom silových vlastností, ktorý zabraňuje vytesneným materiálom, aby sa uvedomili.
Cenzúra však vytesnený materiál prepúšťa do vedomého vnímania vo forme symbolizovaných, zhustených, presunutých obsahov a to najčastejšie v snoch, chybných výkonoch (prerieknutie, prepísanie, prepočutie, založenie, zabudnutie atď.) a v mytologickom spracovaní základných tém ľudského života a spoločenského súbytia. Vytesnený materiál sa uvedomuje iba za určitých špecifických podmienok. Treba rozlišovať medzi vytesnením a potlačením, čo je viac menej vedomé odsúvanie určitých mentálnych obsahov z ohniska pozornosti a vedomého vnímania.
Proces vytesnenia je jedným z hlavných vysvetľujúcich princípov vývoja spoločnosti v psychoanalytickej antropológii.
Visio

Visio môže byť:
Vytlačenie

Vytlačenie (vytláčanie) alebo vytisnutie (vytískanie) môže byť:
Vytlačenie (vytláčanie) môže byť:
Večernica

Večernica môže byť:
Vojsko

Vojsko môže byť:
Vytváranie bázy znalostí

Vytváranie bázy znalostí je časovo aj pracovne náročná činnosť, ktorá spočíva v dvoch vzájomne sa prelínajúcich špecifických činnostiach:
Višištádvaita

Višištádvaita alebo višišta-advaita (skt. विशिष्टाद्वैत, dosl.: "podmienený monizmus") alebo višištádvaita-védánta je smer védánty predstavujúci rozlišujúci nedualizmus. Jeho zakladateľom je Rámánudža.
Podľa Rámánudžu existujú tri reality: hmota, duša a Boh. Materiálne telo je podriadené individuálnej duši a Boh vládne nad nimi oboma. Bez Boha môže tak duša ako aj hmota jestvovať iba ako čistý pojem, ale nie ako skutočnosť.
Cieľom snažení jednotlivca je oslobodiť sa od materiálnej existencie, čo sa dosahuje prostredníctvom duševnej aktivity, poznania a lásky k Bohu, ktorá je osobitne dôležitá.
Višištádvaita bola spojená s kultom boha Višnu.
Cestné vojsko

Cestné vojsko je druh pozemného vojska určeného na opravu, údržbu a budovanie vojenských ciest, mostov, na plánovanie a regulovanie pochodov a transportov a na výkon poriadkovej služby na komunikáciách.
Motostrelecké vojsko

Motostrelecké vojsko alebo motorizované vojsko (starší termín motorizovaná pechota) je v súčasnosti jeden z hlavných druhov pozemného vojska. Oproti klasickej pechote, z ktorej sa vyvinulo sa vyznačuje väčšou mobilitou, shopnosťou flexibilnejšie manévrovať, väčšou palebnou silou a vyššou odolnosťou voči zbraniam hromadného ničenia. Jeho základ tvorí pechota vybavená bojovými vozidlami pechoty a obrnenými transportérmi ďalšou bojovou technikou vrátane mobilného delostrelectva a tankov.
Výtvarník

Výtvarník alebo výtvarný umelec je umelec vytvárajúci umelecké diela sochárske, maliarske, grafické a pod.
Visla

Visla () je najväčšia rieka v Poľsku; dĺžka 1047 km, povodie . Vzniká sútokom zdrojníc Czarna Wisełka a Biała Wisełka v Sliezskych Beskydách, deltou ústi do Gdaňskej zátoky Baltského mora. Preteká cez Krakov a Varšavu. Medzi Vislou a Dneprom severne od Karpát leží pravlasť Slovanov.
Priemerný prietok pri ústí dosahuje /s.
Pozemné vojsko

Pozemné vojsko alebo pozemné sily sú druh resp. časť ozbrojených síl určená na vedenie bojovej činnosti na zemi. Vo väčšine štátov predstavuje pozemné vojsko najväčšiu časť ozbrojených síl. Podľa inej definície ide o "„vojsko zložené z poľného vojska, vojska domobrany a síl rýchleho nasadenia.“"
Členenie.
Pozemné sily sa skladajú z týchto druhov síl:
Kvôli zabezpečeniu bojovej činnosti sú v pozemnom vojsku tiež špeciálne druhy síl, napr.:
Činnosť.
Pozemné sily sú vyzbrojené a vybavené rôznou výzbrojou a technikou, súhrne označovanou ako pozemná výzbroj a technika. Jednotlivé druhy síl disponujú vlastnými spôsobmi vedenia bojovej činnosti. V súčinnosti s inými druhmi ozbrojených síl je pozemné vojsko schopné odraziť útok protivníka, rozbiť zoskupenie jeho síl, viesť útočnú a obrannú činnosť, vykonať palebné údery do veľkej hĺbky atď.
Výtvor

Výtvor je čo bolo urobené, utvorené, vytvorené tvorivou činnosťou, tvorbou, jej výsledok, napr. umelecký výtvor.
Spojovacie vojsko

Vojsko spojovacie je špeciálny druh pozemného vojska; je určené na budovanie a udržiavanie stáleho spojenia medzi všetkými velitelstvami a jednotkami, uskutočňuje tiež rádiový prieskum a rádiové rušenie.
Umelecký výtvor

Umelecký výtvor je umelecký objekt - dielový alebo nedielový výsledok umeleckej tvorby. Hmotnou, faktickou podobou umeleckého výtvoru je umelecký artefakt.
Vojtech Pražský

Vojtech Pražský alebo svätý Vojtech (* asi 956, Libice nad Cidlinou, České kniežatstvo – † 23. apríl 997, Święty Gaj alebo Primorsk, Prusko) bol druhý pražský biskup od roku 982. 
Pochádzal z rodu Slavníkovcov. Podľa tradície pokrstil prvého uhorského kráľa Štefana I., roku 993 založil prvý mužský kláštor v Čechách (Břevnovský kláštor). Bojoval proti otrokárstvu, mnohoženstvu a alkoholizmu. Počas misijnej cesty ho zabili 23. apríla pohanskí Prusi.
Kult sv. Vojtecha v Uhorsku.
Kult sv. Vojtecha sa postupne rozšírili aj do Uhorska. Sv. Votechovi je zasvätená Katedrála Panny Márie a svätého Vojtecha (Ostrihom), ústredný uhorský chrám. O úcte k sv. Vojtechovi svedčí aj používanie mena Vojtech – Belo uhorskými kráľmi. Svätému Vojtechovi je zasvätený aj najstarší slovenský náboženský spolok, Spolok sv. Vojtecha.
Dielový umelecký výtvor

Dielový umelecký výtvor je tvarovo fixovaný výsledok umeleckej tvorby,
najmä umelecké dielo.
Višuddha

Višuddha (sanskr.) je 5. čakra, krčná čakra, komunikačné centrum. Symbolizuje ju lotos so
šestnástimi okvetnými lískami. Je umiestnená medzi krčnou jamkou a ohryzkom, otvára sa dopredu.
Základným princípom višuddhy je rezonancia bytia; jej zmyslovou funkciou je sluch; jej farbou svetlo modrá.
Nedielový umelecký výtvor

Nedielový umelecký výtvor je výsledok umeleckej činnosti bez tvarovej fixácie, napr. predbádzané hudobné dielo, inscenácia drámy, orálny literárny prejav.
Vokál

Vokál môže byť:
Vôľa

Vôľa môže byť :