Peštera (mesto)

Peštera () je mesto ležiace v južnom Bulharsku v Pazardžickej oblasti. Je centrom rovnomenného okresu. Je tretím najväčším mestom Pazardžickej oblasti.
Oficiálny sviatok mesta sa slávi 6. mája.
Názov.
O pôvode názvu mesta vzniklo mnoho teórií, najpravdepodobnejšie však je, že mesto získalo názov vďaka skutočnosti, že sa v jeho okolí nachádza veľké množstvo jaskýň – jaskyňa je doslovný preklad bulharského slova "peštera" ().
Geografia.
Peštera leží na severnom úpätí horského celku Bataška planina – časti Západných Rodop, ktoré sú podcelkom pohoria Rodopy – na hraniciach s Hornotráckou nížinou. Leží v nadmorskej výške približne .
Nachádza sa 20 kilometrov južne od Pazardžiku. Priama vzdušná vzdialenosť od hlavného mesta Sofia je 108,36 km.
Územia mesta leží vo východnej časti okresu Peštera a jeho rozloha je 90,24 km². Mesto leží na rieke Stara reka, pravom prítoku Marice. Reliéf na území mesta prechádza od mierne hornatého, cez kopcovitý až po rovinatý.
Dejiny.
Na základe archeologických nálezov bolo územie dnešného mesta Peštera obývané už v období 4. storočia pred Kristom. Svoje sídliská tu postupne mali Tráci, Protobulhari aj starí Slovania.
V roku 1479 je mesto prvýkrát písomne spomenuté pod názvom Peštera.
V období bulharského národného obrodenia došlo k významnému rozkvetu mesta, boli postavené mnohé chrámy, mosty, fontány a domy – stavby v období národného obrodenia sa zrodenej lokálnej tzv. "pešterskej staviteľsko-architektonickej školy". V roku 1848 bola v Peštere otvorená prvá sekulárna škola. V roku 1873 vzniklo prvé kultúrne komunitné centrum – "Nadežda" (, doslova "Nádej"). Mesto zasiahli udalosti rusko-tureckej osloboditeľskej vojny počas ktorej bola Peštera oslobodená 6. januára 1878 17. rotou poručíka Panina.
V období po oslobodení Bulharska sa Peštera stala centrom administratívnej správnej jednotky – Pešterského okruhu.
V roku 1937 bola do mesta zavedená železničná trať. V roku 1969 bolo v meste založené okresné historické múzeum.
Hospodárstvo.
V minulosti.
V období osmanskej nadvlády prevládali remeslá a ťažba železa. Po oslobodení Bulharska v roku 1878 sa Peštera stala významným lokálnym centrom pre ťažbu dreva, spracovanie dreva ako aj pestovanie tabaku.
Dnes.
V súčasnosti je Peštera významným centrom drevárskeho priemyslu. Okrem toho sú významné prvospracovanie tabaku, vinárstvo, výroba obuvi a výroba veterinárnych liečiv. Z poľnohospodárstva je najvýznamnejšie zastúpené pestovanie tabaku, ovocia a viniča, ako aj chov hospodárskych zvierat.
Pamätihodnosti.
Architektonické pamiatky.
V meste má celkovo približne 40 stavieb priznaný štatút kultúrnej pamiatky miestneho významu.
Na území mesta sa nachádza aj jedna stavba so štatútom pamiatky národného významu. Ide o neskoro antickú a stredovekú pevnosť Peristera na severnom okraji mesta.
Medzi najvýznamnejšie pamiatky patria:
Múzeá.
Najvýznamnejšie múzeum v Peštere je okresné historické múzeum.
V meste sa ďalej nachádza "Múzeum socialistických automobilov" (), ktoré uchováva zbierku automobilov vyrobených medzi rokmi 1944 a 1989.
Turizmus.
Mesto funguje ako horský rezort a je východiskovým bodom na mnohé miesta v okolitých častiach pohoria Rodopy.
Najvýznamnejšími prírodnými zaujímavosťami v blízkom okolí mesta sú prírodná rezervácia Kupena juhovýchodne od mesta a jaskyňa Snežanka, približne 5 km juhozápadne od mesta.
Infraštruktúra.
Doprava.
Mesto má železničné spojenie od roku 1937. Železničná stanica v Peštere je konečnou stanicou lokálneho odklonu od centrálnej železničnej trate na trase Sofia – Plovdiv – Istanbul. Trať spája Pešteru s mestom Plovdiv.
Peštera má pravidelné autobusové linky s okolitými dedinami a mestami, ako aj so Sofiou a Plovdivom.