Brownfield

 
 Brownfield (doslovne „hnedé pole“) je pôvodom anglický výraz pre nehnuteľnosť (pozemok, objekt, areál), ktorá je nedostatočne využívaná, zanedbaná a môže byť aj kontaminovaná. Vzniká ako pozostatok priemyselnej, poľnohospodárskej, rezidenčnej, vojenskej či inej aktivity. Môže ísť o jednotlivé budovy, komplexy budov, areály s budovami alebo len plochy bez budov. 
Patria sem nevyužívané poľnohospodárske a priemyselné stavby a areály, nevyužité dopravné stavby a skladové priestory (haly aj depónie), prázdne administratívne budovy a kultúrne centrá, nevyužité nákupné centrá, ale aj nevyužité obytné budovy – všetko, čo nie je používané. Ako ekvivalent pre výraz „brownfield“ používa Ministerstvo pre miestny rozvoj ČR názov „deprimující zóna“. Medzi odvodené pojmy patria blackfield (doslovne „čierne pole“), čo je označenie pre lokality s extrémne vysokými kontamináciami pôdy, podzemných a povrchových vôd i ďalších zložiek životného prostredia, ktoré sú zásadnou prekážkou pre ich nové využitie. Definícia podľa CzechInvestu: „Pojmom ‚brownfield“ chápeme nehnuteľnosť (pozemok, objekt, areál), ktorá je nedostatočne využívaná, je zanedbaná a prípadne aj kontaminovaná; nemožno ju vhodne a efektívne využívať bez toho, aby prebehol proces jej regenerácie; vzniká ako pozostatok priemyselnej, poľnohospodárskej, rezidenčnej, vojenskej či inej aktivity.“ Podľa dĺžky nevyužitia môžu byť objekty brownfieldov v dobrom alebo až veľmi zlom stave, niekedy sa dá hovoriť o rozpadajúcich sa ruinách. Brownfieldy alebo ich časti môžu, ale nemusia mať aj ekologickú záťaž. Brownfieldy majú rôznu veľkosť – od menších (jednotlivé budovy, podlažia v budovách) až po veľké areály, často s obrovskými rozmermi (napr. areál Vojtešskej hute v Kladne). Existencia brownfieldov v území má na okolie negatívny vplyv. Okrem vlastnej degradácie prostredia sem patrí aj nebezpečenstvo zo zlého stavebno-technického stavu (odpadávanie jednotlivých častí stavieb, prepady, zrútenie…), negatívnymi sociálne demografické javy (zvýšená nezamestnanosť, kriminalita…) a zníženie ekonomického potenciálu okolia (zníženie cien nehnuteľností, presun podnikateľských aktivít mimo blízkeho okolia brownfieldu…). Tieto dopady málokedy nastanú všetky súčasne, ale postupne sa môžu prejavovať kumulovane – násobia sa vzájomne. Na rade brownfieldov stoja technicky a kultúrne cenné budovy vrátane unikátneho technologického vybavenia. Preto nie je v poriadku, ak sa pri prestavbe (revitalizácii) týchto oblastí pristupuje k plošnej demolácii alebo asanácii bez predchádzajúceho prieskumu. Platí, že každý brownfield vyžaduje individuálny prístup pri riešení revitalizácie a bez dostatočného prieskumu revitalizácie nebude kvalitný a funkčný. Označenie brownfieldy vychádza z angličtiny a zahraničného označenia problematiky. Možno nájsť aj analógiu medzi hnedou (angl. "brown") v názve a farbou opustených stavieb na leteckých a satelitných snímkach. V češtine sa tieto pozemky označujú ako brownfieldy. Teória udržateľného rozvoja uprednostňuje revitalizáciu brownfieldov pred výstavbou na "zelenej lúke" (angl. greenfield), čo patrí aj medzi 10 perspektív moderného mesta, ako ich vytyčuje nová Aténska charta z roku 2003, pretože územie patrí medzi najcennejšie nenahraditeľné zdroje.