burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
NGC 5711

NGC 5711 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 17. marca 1831.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 5713

NGC 5713 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11.
NGC 5714

NGC 5714 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 12. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 5715

NGC 5715 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Kružidlo, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 8. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,8.
NGC 5716

NGC 5716 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 7. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 5717

NGC 5717 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 26. apríla 1830.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,8.
NGC 5718

NGC 5718 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 30. apríla 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 5719

NGC 5719 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 5720

NGC 5720 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 24. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 5721

NGC 5721 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil anglický astronóm William Parsons Rosse 16. apríla 1855.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,9.
NGC 5722

NGC 5722 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 26. apríla 1830.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,7.
NGC 5723

NGC 5723 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil anglický astronóm William Parsons Rosse 16. apríla 1855.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15.
NGC 5724

NGC 5724 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil anglický astronóm William Parsons Rosse 16. apríla 1855.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15,9.
NGC 5725

NGC 5725 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil nemecký astronóm Heinrich Louis d’Arrest 27. apríla 1862.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 5726

NGC 5726 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
NGC 5727

NGC 5727 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 10. júna 1882.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 5728

NGC 5728 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 7. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,4.
NGC 5729

NGC 5729 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 4. februára 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 5730

NGC 5730 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 9. apríla 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 5731

NGC 5731 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 9. apríla 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 5732

NGC 5732 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 16. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 5733

NGC 5733 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 12. apríla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 5734

NGC 5734 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 5735

NGC 5735 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. mája 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,7.
NGC 5736

NGC 5736 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 19. apríla 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
Choánové

Choánové (iné názvy: choánovce , choanovce ; lat. "Choanichthyes") je taxón v starších systémoch. Môže to byť:
NGC 5737

NGC 5737 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 20. apríla 1792.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 5738

NGC 5738 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 12. apríla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 5739

NGC 5739 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 18. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 5740

NGC 5740 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 24. februára 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,8.
NGC 5741

NGC 5741 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 5742

NGC 5742 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 5743

NGC 5743 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 5744

NGC 5744 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 5745

NGC 5745 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 5. júna 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 5746

NGC 5746 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 24. februára 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,5.
NGC 5747

NGC 5747 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 15. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 5748

NGC 5748 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 14. júna 1882.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 5749

NGC 5749 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Vlk, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 7. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 8,8.
NGC 5750

NGC 5750 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,6.
NGC 5751

NGC 5751 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 24. apríla 1789.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 5752

NGC 5752 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil írsky astronóm Lawrence Parsons 1. apríla 1878.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 5753

NGC 5753 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil írsky astronóm Lawrence Parsons 1. apríla 1878.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15.
NGC 5754

NGC 5754 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 16. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 5755

NGC 5755 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil írsky astronóm Lawrence Parsons 1. apríla 1878.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 5756

NGC 5756 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 5. júna 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 5757

NGC 5757 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 19. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12.
NGC 5758

NGC 5758 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 6. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 5759

NGC 5759 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 7. júna 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
NGC 5760

NGC 5760 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 24. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 5761

NGC 5761 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
NGC 5762

NGC 5762 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 22. mája 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 5763

NGC 5763 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 22. mája 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 5764

NGC 5764 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Vlk, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 8. júla 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 5765

NGC 5765 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. apríla 1830.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,6.
NGC 5766

NGC 5766 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil americký astronóm Ormond Stone v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 5767

NGC 5767 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 14. mája 1885.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 5768

NGC 5768 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 14. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 5769

NGC 5769 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Edward Singleton Holden 27. apríla 1881.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 5770

NGC 5770 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 29. apríla 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 5771

NGC 5771 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 16. mája 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 5772

NGC 5772 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 12. mája 1828.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
NGC 5773

NGC 5773 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 16. mája 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 5774

NGC 5774 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil anglický astronóm William Parsons Rosse 26. apríla 1851.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 5775

NGC 5775 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 20. septembra 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,8.
NGC 5776

NGC 5776 je galaxia v súhvezdí Panna, ktorú objavil nemecký astronóm Heinrich Louis d’Arrest 27. apríla 1862.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 5777

NGC 5777 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. apríla 1789.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 5778

NGC 5778 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 20. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
NGC 5779

NGC 5779 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 9. júna 1885.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15,2.
NGC 5780

NGC 5780 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 30. marca 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 5781

NGC 5781 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 11. mája 1831.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 5782

NGC 5782 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 19. apríla 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 5783

NGC 5783 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift v roku 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
NGC 5784

NGC 5784 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 9. apríla 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
NGC 5785

NGC 5785 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 21. apríla 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
NGC 5786

NGC 5786 je galaxia v súhvezdí Centaurus, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 5. júna 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,2.
NGC 5787

NGC 5787 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 9. apríla 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 5788

NGC 5788 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 21. apríla 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,9.
NGC 5789

NGC 5789 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 21. mája 1802.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 5790

NGC 5790 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 16. mája 1884.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 5791

NGC 5791 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 19. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,7.
NGC 5792

NGC 5792 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,3.
NGC 5793

NGC 5793 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil americký astronóm Francis Preserved Leavenworth v roku 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 5794

NGC 5794 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 13. mája 1830.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 5795

NGC 5795 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 24. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 5796

NGC 5796 je galaxia v súhvezdí Váhy, ktorú objavil Wilhelm Tempel 23. mája 1884.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,6.
NGC 5797

NGC 5797 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 15. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 5798

NGC 5798 je galaxia v súhvezdí Pastier, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 16. mája 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 5799

NGC 5799 je galaxia v súhvezdí Rajka, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 4. apríla 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 5800

NGC 5800 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Vlk, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 8. júla 1834.
Európska filozofia

Európska filozofia je súčasť svetovej filozofie, jedna z hlavných súčastí západnej filozofie a európskej kultúry.
Historicky sa zvykne v najhrubších črtách členiť na (v Európe):
V rámci novovekej filozofie alebo medzi stredovekou a novovekou filozofiou sa vyčleňuje renesančná filozofia.
Treba si však uvedomiť, že naznačené vyčleňovanie kríži kulturologické a všeobecnohistorické kritérium. Podľa národného/národnostného kritéria možno vyčleniť
Svoju dnešnú podobu nadobudla v období scholastiky, ktorá rozšírila dedičstvo gréckeho myslenia sprostredkované cirkevnými rádmi a univerzitami. Antické dedičstvo však scholastickí učenci nemali k dispozícii v originálnej podobe, ale v latinských prekladoch. Raná scholastika bola takmer celkom odkázaná na Boethiove preklady Aristotelových "Kategórií" a "O vyjadrovaní" a Euklidových "Stoicheia".
V roku 1128 preložil z gréčtiny do latinčiny Aristotelove spisy "Analytiky", "Topiky" a "O sofistických dôkazoch" Jakub z Benátok. Aj Tomáš Akvinský mal k dispozícii iba tieto preklady. V polovici 12. storočí sa európski myslitelia oboznámili aj s prírodovednými dielami Aristotela, ďalej s dielami Ptolemaia a Euklida z Megary, a síce v prekladoch z gréčtiny do latinčiny, ktoré boli realizované v Palerme, a v prekladoch z arabčiny do latinčiny, ktoré vznikli v Tolede (ktorým predchádzal ešte medzipreklad do kastílčiny). V tom istom čase boli do latinčiny preložené aj lekárske a astronomické diela Arabov.
Podľa A. N. Whiteheada európska filozofia pozostáva z poznámok pod čiarou k Platónovi.
Tukanovité

Tukanovité ("Ramphastidae" alebo staršie "Rhamphastidae") je čeľaď ďatľotvarých.
Charakteristika.
Sú to zaujímavé vtáky žijúce v korunách stromov pralesov Strednej a Južnej Ameriky. Sú ľahko identifikovateľné podľa mohutného a výrazného zobáka, ktorý je na okraji vrúbkovaný. Zobák je ľahký a pevný. Tvorí ho kostený obal vyplnený ľahkou keratínovou tkaninou.
Tukany sa živia hlavne ovocím, zobákom drvia aj tvrdé škrupiny rôznych plodov. Vyberajú aj hniezda menším vtákov, pričom požierajú vajcia a mláďatá. Hniezdia v dutinách stromov, samička kladie dve až štyri biele vajcia.
Systematika recentných taxónov podľa Kovalik 2016.
Tukanovité :
Egyptská Mau

Egyptská mau je mačacie plemeno. Je to krátkosrstá, robustná mačka. Typickým znakom plemena je charakteristická kresba na čele vo forme skarabea.
Pôvod.
Egyptská mau bola vyšľachtená v Spojených štátoch v 50. rokoch 20. storočia z pouličných káhirských mačiek.
Dohady a legendy.
Egyptská mau sa považuje za egyptskú chrámovú mačku. Táto mačka patrila medzi posvätné plemená a legenda vraví, že práve mau je najoddanejšou služobníčkou bohyne Bastet, ktorá mala telo ženy a hlavu mačky. Vraví sa že len do mau sa mohla bastet prevteliť a tým mohla viac zasahovať do ľudských životov. Doteraz sa traduje, že mau má zázračnú schopnosť predvídať udalosti a keď chce, môže daného človeka vystríhať pred istým nebezpečenstvom.
Lalokoplutvovce (násadcoplutvovce okrem dvojdyšníkov)

Lalokoplutvovce (iné názvy: lalokoplutvé, lalokoplutvé ryby , stopkoplutvovce, stopkatoplutvovce, stopkatoplutvé , stopkatoplutvé ryby; lat. "Crossopterygii") [v širšom zmysle] (lat. "Crossopterygii [sensu lato]") je v starších systémoch veľká skupina násadcoplutvovcov - zahŕňa všetkých násadcoplutvovcov okrem dvojdyšníkov (Dipnoi). 
Charakteristika.
"Pozri aj charakteristiku pod násadcoplutvovce."
Od druhej hlavnej skupiny násadcoplutvovcov – dvojdyšníkov – sa odlišujú tým, že nemajú okrem žiabier aj pľúca. Do tejto skupiny vývojovo patria aj štvornožce, ktoré sa ale tradične zaraďujú oddelene.
Väčšina druhov je vyhynutá a pred rokom 1938, kedy bola objavená latiméria divná (Latimeria chalumnae) pri Južnej Afrike, sa myslelo, že lalokoplutvovce vyhynuli pred 65 miliónmi rokov spolu s dinosaurami. 
Celá skupina lalokoplutvovcov je zastúpená len jedinou žijúcou čeľaďou – latimériovité a v nej dvoma druhmi – latiméria divná a latiméria indonézska (Latimeria menadoensis; prvý raz opísaná roku 1999). Zástupcovia súčasných latimérií sa veľmi podobajú na svojich vyhynutých predkov: Majú pretiahnuté telo, kosodĺžnikovú chvostovú plutvu a párové končatiny s mohutnou svalovinou. Kostra párových plutiev sa podobá na končatiny štvornožcov a lebka sa zas podobá na lebku obojživelníkov. Oplodnenie je vnútorné, sú živorodé a medzi zárodkami sa vyskytuje vnútrotelový kanibalizmus. Sú dravé.
Systematika.
Jedna z možností delenia lalokoplutvovcov v širšom zmysle (Crossopterygii [sensu stricto]; t.j. násadcoplutvovce okrem dvojdyšníkov) je rozdelenie na 2 skupiny (podtriedy): 
Podrobná verzia takéhoto systému je uvedená v článku násadcoplutvovce.
V moderných systémoch sa pojem lalokoplutvovce v širšom ani užšom zmysle už nepoužíva (porov. napr. Benton 2014/2015).
AirPort

AirPort je systém bezdrôtových sietí spoločnosti Apple Inc. založený na štandarde IEEE 802.11b (tiež známy ako Wi-Fi) a certifikovaný ako kompatibilný s ďalšími zariadeniami štandardu 802.11b. Neskoršie produkty založené na štandarde IEEE 802.11g umožňujúce prenosovú rýchlosť do 54 megabitov za sekundu a na novšom štandarde IEEE 802.11n umožňujúce prenosovú rýchlosť až 300 megabitov sa nazývajú AirPort Extreme.
Lalokoplutvovce

Lalokoplutvovce (iné názvy: lalokoplutvé, lalokoplutvé ryby , stopkoplutvovce, stopkatoplutvovce, stopkatoplutvé , stopkatoplutvé ryby; lat. "Crossopterygii") je v starších systémoch taxón rýb, ktorý môže znamenať jednu z nasledujúcich možností (tu zoradené od najširšieho významu po najužší):
August Ferdinand Möbius

August Ferdinand Möbius() (* 17. november 1790 – † 26. september 1868) bol nemecký matematik a teoretický astronóm. Narodil sa v meste Schulpforta v Sasku a zomrel v Lipsku.
Najznámejší je jeho objav tzv. möbiovej plochy (tiež Möbiova páska), dvojrozmerného povrchu bez orientácie, ktorý má iba jednu stranu pri zobrazení v trojrozmernom euklidovskom priestore. Nezávisle ju v približne rovnakom čase objavil aj Johann Benedict Listing. Möbius ako prvý predstavil homogénny súradnicový systém do projektívnej geometrie. Jeho záujmom bola tiež teória čísel a významná möbiova funkcia μ("n") a möbiov vzorec inverzie (?) sú tiež pomenované po ňom.
Möbius študoval u Carla Friedricha Gaussa. Bol potomkom Martina Luthera.
Dramatická postava Johann Wilhelm Möbius - výstredný vedec, ktorý sa pokúša vyhnúť vlastným vynálezom tým, že predstiera šialenstvo - v Dürrenmattovej satirickej hre " Fyzici" je pomenovaná po ňom. Rovnako aj asteroid 28516 Möbius. Pocta mu je vzdaná aj v počítačovej hre vo forme mapy dm_mobius. Tiež hrá pivotnú úlohu v knižnej sérii Nekroskop od Briana Lumleyho.
Posun (železnica)

Posun je každý úmyselný pohyb železničného koľajového vozidla okrem jazdy vlaku. To je presun.
Základné delenie rozlišuje posun ako: 
Posun sa vykonáva týmito spôsobmi:
Podľa spôsobu uvedenia vozidla do pohybu poznáme posun:
Princípy židovskej viery

Princípy židovskej viery sú základné teologické princípy, ktoré boli stanovené židovskými rabínmi a učencami s cieľom určiť, v čo musí veriť každý, kto chce byť v súlade s židovskou ortodoxiou. V priebehu židovských dejín sa objavilo niekoľko spôsobov ich stanovovania. Napríklad rabi Josef Albo rozlišoval tri základné princípy, naproti tomu Maimonides (nazývaný tiež "Rambam") je autorom tzv. Trinástich článkov viery.
Trinásť článkov židovskej viery podľa Maimonida.
Týchto trinásť dogmatických článkov sa nachádza v židovských modlitebných knihách (siduroch) pod názvom Ani ma'amin - "Verím" - podľa úvodnej formuly každého z nich (Ani ma'amin be-emuna šlema: "Verím dokonalou vierou…"). Toto je ich súhrn:
Princípy židovskej viery podľa Jozefa Alba.
Stredoveký rabín Jozef Albo vo svojom diele "Sefer ha-ikkarim" ("Kniha princípov") zredukoval trinásť Maimonidových princípov na tri základné:
Monoteizmus.
Židovské náboženstvo je založené na prísnom monoteizme. Najdokonalejším príkladom tohto princípu je základná židovská modlitba Šma Jisrael: "Počuj, Izrael".
Kmeňová akcia

Kmeňová akcia je akcia, pri ktorej má akcionár právo podieľať sa na riadení spoločnosti (hlasovať na valnom zhromaždení), podieľať sa na zisku spoločnosti (dividenda) a má právo podieľať sa na likvidačnom zostatku.
Prioritná akcia

Prioritná akcia je akcia, pri ktorej akcionár nemôže riadiť spoločnosť, ale má právo na prednostnú výplatu dividend.
Koľaj

Koľaj je dopravná cesta pre pohyb koľajových vozidiel. Skladá sa z dvoch koľajnicových pásov (koľajníc) pripevnených v predpísanej vzdialenosti na podvaly (železné, drevené alebo betónové).
Koľaje sú definované hlavne rozchodom koľají.
Delenie podľa účelu.
Koľaje sa delia na:
Piton de la Fournaise

Štítová sopka Piton de la Fournaise sa nachádza v Indickom oceáne na ostrove Réunion, ktorý je francúzskym územím. Je to jedna z najaktívnejších sopiek (od 17. storočia bolo zaznamenaných vyše 150 erupcií), spolu s Kilaueou na Havajských ostrovoch a Erebusom v Antarktíde. Časté erupcie sú hlavná turistická atrakcia ostrova.
Aktivita.
Ostrov je vulkanicky aktívny najmenej 530 000 rokov. Najskôr prebiehali erupcie staršieho, už vyhasnutého vulkánu Piton des Neiges. Masív vulkánu Piton de la Fournaise je tvorený bazaltovými horninami. Okrem hlavného krátera sú na sopke umiestnené tri kaldery a niekoľko desiatok parazitických kráterov.
Erupcie sú väčšinou pokojné, až na pár výnimiek, keď vystupujúca magma narazí na podzemnú vodu, vtedy sú freatické. Láva má nízku viskozitu, tečie dole svahmi relatívne rýchlo až do mora, kde chladne a vytvára horninu zvanú oceanit. Piesok na niektorých plážach je v dôsledku vysokého obsahu olivínu v utuhnutých sopečných horninách zelený.
Na ostrove sa od roku 1978 nachádza aj vulkanické observatórium ako "pobočka Parížskeho geofyzikálneho inštitútu".
19. august

Narodenia.
Piaty element

Piaty element je koprodukčný sci-fi film USA a Francúzska režiséra Luca Bessona z roku 1997.
Obsadenie.
V hlavných úlohách sa predstavili Bruce Willis ("Korben Dallas"), Milla Jovovich ("Leeloo Minaï Lekatariba Lamina-Tchaï Ekbat De Sebat"), Gary Oldman ("Jean-Baptiste Emmanuel Zorg"), Ian Holm ("otec Vito Cornelius") a Chris Tucker ("Ruby Rhod").
Výprava.
Výprava filmu pochádza z dielne francúzskych autorov komiksov Jeana Girauda a Jeana-Claudea Mézièra. Je typickou ukážkou silného vplyvu francúzskej komiksovej dejovej línie a estetického pojatia. Kostýmy boli navrhnuté francúzskym módnym návrhárom Jeanem-Paulem Gaultierom, ktorý ich pre film musel vyrobiť 954.
Zápletka.
Príbeh sa odohráva v New Yorku v roku 2259. Každých 5 tisíc rokov sa z hlbín vesmíru objavuje tajomné Zlo, ktorého jediným cieľom je zničiť všetko živé. Jediné, čo ho môže zničiť je zbraň, ku ktorej kľúč stráži kňaz Cornelius.
Nastal čas, kedy sa má opäť objaviť Zlo, aby skoncovalo so svetom. Spriatelená mimozemská civilizácia je požiadaná o vrátenie štyroch kameňov, ktoré ľudstvo určitú dobu strážilo, ale počas vojny na Zemi boli ukryté do bezpečia. Každý z týchto kameňov reprezentuje jeden element, ale to nie je všetko, elementov je päť, posledným je dokonalá bytosť. Kým sa kamene dostanú na Zem, loď s mimozemskými poslami je prepadnutá prisluhovačmi Zorga, ktorý sa spojil so Zlom. Tento útok prežije len jeden z mimozemšťanov (respektíve zostane z nej len vzorka DNA postačujúca k znovustvoreniu) – Leeloo.
Korben Dallas je taxikár, ktorý si žije svoj život a stará sa hlavne o seba, to ale zmení malá nehoda, kedy do jeho taxíku doslova „vpadne“ Leeloo utekajúca z laboratória. Najprv nie je veľmi ochotný jej pomôcť, ale nakoniec jej nedokáže odolať a rozhodne sa jej pomôcť. Prezieraví mimozemšťania totiž kamene poslali po dôveryhodnom spojencovi a Leeloo ich musí dostať späť. Ale ani Zlo neotáľa a so svojím spoločníkom Zorgom idú za každú cenu za svojim cieľom – štyroch kameňoch.
Ocenenia.
Film bol uvedený ako otváracia snímka filmového festivalu v Cannes v roku 1997. O rok neskôr bol nominovaný na cenu filmovej akadémie Oscar v kategóriách najlepšie efekty a zvukový strih. Vyhral cenu BAFTA za najlepšie vizuálne efekty. Ďalej bol nominovaný na sedem Cézarov, z ktorých vyhral tri: za najlepšiu réžiu, najlepšiu kameru a najlepšiu produkciu.
Storočie

Storočie (zastarano "stoletie") je buď sto po sebe nasledujúcich rokov, alebo špecificky sto po sebe nasledujúcich rokov meraných vo vzťahu k začiatku nášho letopočtu (teda údajnému narodeniu Krista).
Technicky sa storočie vždy začína 1. januára prvého roku nasledujúceho po zmene číslic roka označujúcich tisícky a stovky (t. j. začína sa napr. 1. januára 2001) a končí sa 31. decembra roku nasledujúcej zmeny spomínaných číslic (t. j. končí sa napr. 31. decembra 2100). V bežnom používaní sa však storočie začína a končí spolu so zmenou spomínaných číslic (napr. sa začína 1. januára 2000 a končí sa 31. decembra 2099), t. j. storočie v bežnom ponímaní je oproti technickému storočiu posunuté o jeden rok.
Storočie sa môže deliť na drobnejšie úseky desaťročia, tých je 10 v jednom storočí. 10 storočí tvorí tisícročie.
Niektorí ľudia pod vplyvom prvej alebo prvých dvoch číslic roka mylne číslujú storočia: Napríklad rok 1624 označujú nesprávne ako 16. storočie, pričom správne ide o 17. storočie.
Brutálna Nikita

Brutálna Nikita môže byť:
Hviezdna brána (film)

Hviezdna brána je film od režiséra Rolanda Emmericha.
Prostredie vytvorené týmto filmom bolo znova použité a rozvíjané vo viacerých televíznych seriáloch (Stargate SG-1, Stargate Atlantis).
Zápletka.
V roku 1928 našiel archeológ, otec Catherine Langfoldovej (Viveca Lindforsová) v Gíze (Egypt) kruh s priemerom cca 10 m z kovu („naquadahu“), aký sa na Zemi nevyskytuje. Vo výskume brány pokračuje samotná Catherine, ktorá „naverbuje“ egyptológa Daniela Jacksona (James Spader). Daniel na tajnej podzemnej základni „Cheyenne Mountain Complex“ prekladá hieroglyfické nápisy na doskách nájdených spolu s bránou. Zisťuje, že v textoch sa píše o akejsi „Hviezdnej bráne“. Neznáme symboly na stredovej doske identifikuje ako symboly súhvezdí, ktoré tvoria akúsi adresu. Zistí, že niektoré zo symbolov majú v určitom poradí vytvárať informáciu (adresu) o mieste vo vesmíre spolu s tzv. „východiskovým bodom“, v tomto prípade so symbolom Zeme. To však americká vláda a vedci už dávno vedia, problémom bol ten východiskový bod, ktorý dokázal Daniel rozlúštiť. Napokon mu odhalili existenciu „Hviezdnej brány“ (Stargate) a po zadaní „jeho“ siedmeho symbolu planéty Zem sa pred nimi vytvorila „Červia diera“ (Wormhole), ktorá vyplnila stred kruhu. Diera mala vzhľad vodnej hladiny, no v skutočnosti to bol onen prechod k iným svetom s vlastnými Hviezdnymi bránami.
Bránou sa dá prejsť na hocijakú planétu, ktorá má svoju bránu. Adresa planéty sa skladá zo siedmich symbolov.
Generál West povolí misiu na planétu, ktorá sa volá Abydos. V tíme je plk. Jack O’Neill, pár vojakov a Daniel Jackson. Daniel má za úlohu rozlúštiť odlišné znaky na abydoskej bráne. Po prejdení bránou sa tím ocitá na púštnej planéte, kde je kópia Chufevovej pyramídy v Gíze. Daniel natrafí na zviera, podobné pozemskému jakovi, ktoré má postroj. Zviera sa splaší a dovlečie Daniela k obrovskému lomu.
Roland Emmerich

Roland Emmerich (* 10. november 1955, Stuttgart, Nemecko) je nemecký filmový režisér, producent a scenárista.
Životopis.
Narodil sa v Stuttgarte, nemeckej spolkovej krajine Bádensko-Württembersko. V rokoch 1977 - 1981 študoval na mníchovskej filmovej a televíznej univerzite. Jeho študentský film "Princíp Noemovej archy" ("Das Prinzip Arche Noe") zahajoval Berlínsky filmový festival. V roku 1985 spolu so svojou sestrou Ute Emmerichovou založil Centropolis Film Productions (teraz Centropolis Entertainment).
Emmerich začal točiť filmy v angličtine. V roku 1990 prerazil jeho sci-fi film "Mesiac 44". Emmerich bol následne pozvaný do Ameriky, kde sa ujal v roku 1992 réžie filmu "Univerzálny vojak". O dva roky neskôr sa podieľal na filme "Hviezdna brána", ktorý sa stal hitom a dočkal sa aj spodobnení v seriáli a niekoľkých televíznych filmoch. Ďalším dielom je "Deň nezávislosti", ktorý sa stal jedným z najúspešnejším filmov všetkých čias.
Následne režíroval filmy ako "Godzilla" (1998), "Patriot" (2000), "Deň potom" (2004), "10 000 pred Kristom" (2008) a v roku 2009 film "2012".
Roseau

Roseau [rouzou] je hlavné mesto Dominiky. Jeho populácia je 14 847 obyvateľov (2001). Nachádza sa na západnom pobreží Dominiky a je kombináciou modernej a koloniálnej (francúzsky štýl) architektúry. 
Je to malé a kompaktné mestské osídlenie, postavené na mieste starovekej indiánskej kalingskej dediny Sairo. Roseau je najstaršie a najvýznamnejšie mestské osídlenie na ostrove. Export zahŕňa banány, vavrínový olej, zeleninu, grapefruity, pomaranče a kakao.
Reakcia spätnou väzbou

Reakcia spätnou väzbou je základom kvalitnej a asertívnej komunikácie. 
Podstatou metódy je vyjadrovanie pohnútok a pocitov.
Spätná väzba na určité správanie či vyjadrenie môže byť 
Pozitívna vedie k posilňovaniu uvedeného správania, negatívna, naopak, k oslabeniu. Znižuje pravdepodobnosť, že sa dané správanie bude opakovať. 
Spätná väzba sa používa aj ako účinná metóda asertívneho zvládania kritiky.
Akkra

Akkra je hlavné a najväčšie mesto Ghany.
Externé odkazy.
Oficiálna stránka
18. storočie

18. storočie je storočie, ktoré trvalo od roku 1701 do roku 1800.
1. tisícročie | 2. tisícročie | 3. tisícročie
16. storočie | 17. storočie | 18. storočie | 19. storočie | 20. storočie | 21. storočie
0. roky | 10. roky | 20. roky | 30. roky | 40. roky
50. roky | 60. roky | 70. roky | 80. roky | 90. roky
Streda

Streda je jeden zo siedmich dní v týždni. Na Slovensku je to tretí deň v týždni, ale v niektorých oblastiach sveta sa ráta ako štvrtý deň, pretože sa týždeň začína nedeľou.
Pondelok

Pondelok je jeden zo siedmich dní v týždni. Na Slovensku aj podľa štandardu ISO je pondelok prvým dňom týždňa (medzinárodný štandard ISO 8601, definuje pondelok ako prvý deň týždňa), ale v niektorých oblastiach sveta sa považuje za deň druhý, prípadne tretí. Pondelkom sa taktiež začína pracovný týždeň.
Slovenský názov dňa pochádza od slova nedeľa, ide o skrátené "po nedeli" (po rusky понедельник – ponedeľnik). Stará severčina pondelok pomenovala po bohovi Mesiaca (Máni).
Utorok

Utorok je jeden zo siedmich dní v týždni. Na Slovensku je druhý deň týždňa (staroslov. vtor = iný, druhý), ale v niektorých oblastiach sveta sa ráta ako tretí deň, pretože sa týždeň začína nedeľou.
Utorok v iných jazykoch.
V angličtine sa utorok povie "Tuesday". V španielčine "Martes", ako Mars. Stará severčina utorok pomenovala po bohu Týrovi.
Štvrtok

Štvrtok je jeden zo siedmich dní v týždni. Na Slovensku je to štvrtý deň v týždni (od štvrtý), ale v niektorých oblastiach sveta sa ráta ako piaty deň, pretože sa týždeň začína nedeľou.
Piatok

Piatok je jeden zo siedmich dní v týždni, medzi štvrtkom a sobotou. Na Slovensku je to piaty deň v týždni (odporúčané medzinárodnou normou ISO 8601). V niektorých oblastiach sveta sa ráta ako šiesty deň, pretože sa týždeň začína nedeľou. Vo väčšine krajín s päťdňovým pracovným týždňom je piatok posledný pracovný deň pred víkendom. V niektorých krajinách je piatok prvý deň víkendu a nedeľa je prvý pracovný deň. V Saudskej Arábii a Iráne je piatok posledný deň víkendu (v sobotu je prvý pracovný deň). Rovnaká situácia bola v Bahrajne, Spojených arabských emirátoch (SAE) a Kuvajte (od roku 2006 je tam piatok prvý deň víkendu a nedeľa je začiatok pracovného týždňa).
Piatok v náboženstve.
Piatok je významný pre islam, pretože je to deň spoločnej týždennej modlitby v mešite. Pre kresťanstvo je piatok dňom smrti Ježiša Krista, preto je to v mnohých cirkvách deň pokánia a pôstu. Kvakeri nazývajú tento deň „šiesty deň“, aby sa tak vyhli pohanskému pôvodu anglického názvu piatku.
Sobota

Sobota je podľa niektorých vierovyznaní siedmy deň týždňa, napriek tomu, že väčšina Európy považuje za siedmy deň nedeľu. Pôvod má v . Siedmy deň týždňa sa podľa starozákonného biblického odkazu slávil, keďže Pán Boh to prikázal. Príchodom kresťanstva sa začína sláviť prvý deň týždňa – nedeľa, keďže tento deň vstal Ježiš Kristus zmŕtvych.
Sobota nie je primárne pracovným dňom od roku 1968.
Nedeľa

Nedeľa je jeden zo siedmich dní týždňa. V slovenskom občianskom kalendári sa počíta za siedmy (t. j. posledný) deň týždňa, ale v tradičnom kresťanskom a židovskom kalendári sa považuje za deň prvý.
Nedeľa je dňom pracovného pokoja. Východiskom je slovanské „ne + delati“, teda „ne + robiť“.
Kresťanstvo.
Väčšina kresťanov oslavuje nedeľu ako sviatok na počesť vzkriesenia Ježiša Krista. Každá nedeľa cirkevného roka má svoj určitý význam.
V kultúrach, ktoré vyšli z kresťanstva, je nedeľa sviatočným dňom, pretože väčšina kresťanov si v tento deň, „deň po sobote“, pripomína vzkriesenie Ježiša Krista a aplikuje na neho rovnako prikázanie z desatora o svätení dňa odpočinku (ktoré v Starom zákone bolo aplikované na sobotu). Tento kresťanský význam nedele sa odráža napr. v ruskom názve tohoto dňa воскресенье "voskresenie" – vzkriesenie. Aplikácia prikázania o svätení dňa odpočinku viedla k tomu, že sa z nedele stal deň pracovného pokoja a odpočinku. Prvý výnos o zachovávaní pracovného pokoja v nedeľu pochádza od rímskeho cisára Konštantína z roku 321. Týmto výnosom bola nedeľa určená za deň úradného pokoja. Povolené vykonávať bolo iba tzv. „manumissiones“ – prepustenie otrokov na slobodu. Do tejto doby sa nedeľa nijako neodlišovala od ostatných dňoch týždňa.
Názov pre nedeľu odvodený z latinského "(dies) dominica", t. j. „deň Pána“, pochádza zo skutočnosti, že tento deň ako deň Kristovho vzkriesenia je jemu zasvätený, je to teda „Pánov deň“. Sú to napr. taliančina (Domenica), španielčina (Domingo), francúzština (Dimanche) a ďalšie. Naopak názvy ako anglicky Sunday či nemecky Sonntag pochádzajú z predkresťanskeho obdobia – podobne ako starí Rimania (Dies solis) – označujú nedeľu za „deň Slnka“. V starej severštine je nedeľa zasvätená bohyni Sol.
2004

Rok 2004 (MMIV) bol priestupný kalendárny rok, ktorý v súlade s gregoriánskym kalendárom začal v štvrtok 1. januára a skončil v piatok 31. decembra.
21. storočie

21. storočie je storočie, ktoré trvá od roku 2001 a bude trvať do roku 2100. Je prvým storočím 3. tisícročia.
Prehľad.
Začiatok storočia poznačil vzostup svetovej ekonomiky a konzumizmu v krajinách tretieho sveta, ako aj súkromného podnikania a väčšie obavy o terorizmus po teroristických útokoch 11. septembra 2001. Intervencie NATO v Afganistane a Iraku na začiatku 0. rokov a pád niekoľkých režimov počas Arabskej jari na začiatku 10. rokov viedli k rôznym výsledkom v arabskom svete, čo spôsobilo niekoľko občianskych vojen a politickú nestabilitu. Spojené štáty zostali jedinou globálnou superveľmocou, pričom Čína je teraz považovaná za potenciálnu superveľmoc.
V roku 2022 žilo 45 % svetovej populácie v „nejakej forme demokracie“, hoci iba 8 % žilo v „úplných demokraciách“. Organizácia Spojených národov odhaduje, že do roku 2050 budú dve tretiny svetovej populácie urbanizované.
Svetová ekonomika vo veľkej miere vzrástla z 42 biliónov dolárov v roku 2000 na 94 biliónov dolárov v roku 2021, hoci niektoré ekonomiky rástli výraznejšie, iné postupne upadali. Európska únia sa v 21. storočí výrazne rozšírila, rozrástla sa o 13 členských štátov, ale Spojené kráľovstvo sa od nej odčlenilo. Väčšina členských štátov EÚ zaviedla spoločnú menu, euro. Organizácia Severoatlantickej zmluvy (NATO) sa tiež výrazne rozšírila, pridalo sa k nej 11 členských štátov.
Účinky globálneho otepľovania a stúpajúcej hladiny morí zhoršili ekologické krízy, pričom medzi rokmi 2007 a 2014 pod hladinou mora zmizlo osem ostrovov.
Na začiatku roku 2020 sa začala rýchlo po celom svete šíriť pandémia ochorenia COVID-19, ktorá po celom svete zahubila viac ako 6,95 miliónov ľudí a spôsobila vážne narušenie globálnej ekonomiky, vrátane najväčšej globálnej recesie od Veľkej hospodárskej krízy.
V dôsledku náhleho rozšírenia mobilných zariadení s prístupom na internet, ako sú smartfóny, ktoré sa začali šíriť po celom svete na začiatku 10. rokov, získala viac ako polovica svetovej populácie prístup na internet do roku 2018. Po úspechu Human Genome Project sa stali prístupnými a cenovo dostupnými služby sekvenovania DNA.
0. roky 21. storočia

Roky 20002009 sa obvykle súhrnne nepomenúvajú, niekedy je používaný termín nulté roky 21. storočia alebo nepresné označenie začiatok 21. storočia.
1973

Úmrtia.
29. marec

• Veľký Piatok - Slávnosť utrpenie a smrti Pána Ježiša (deň pracovného pokoja)
Message-Digest algorithm

Message-Digest algorithm (MD) je skupina kryptografických hašovacích funkcií. Tieto funkcie boli široko používané v kryptológii. Ich implementácie sa naďalej nachádzajú vo viacerých štandardoch, avšak v súčasnosti sa odporúča ich nahradenie bezpečnejšími funkciami zo skupiny Secure Hash Algorithm.
MD5.
Message-Digest algorithm 5 (MD5) bola široko používaná kryptografická hašovacia funkcia so 128-bitovým hašom. MD5 bola navrhnutá Ronaldom Rivestom v roku 1991. Funkcia má defintívne degradovanú bezpečnosť, po publikovaní rýchlej metódy hľadania konkrétných kolízii v roku 2005, a preto ju už nemožno považovať za bezpečnú.
Spider-Man (film)

Spider-Man je film režiséra Sama Raimiho.
Spider-Man 2

Spider-Man 2 je film režiséra Sama Raimiho z roku 2004.
Sam Raimi

Sam Raimi (* 23. október 1959, Royal Oak, Michigan, USA) je americký filmový režisér, producent a scenárista.
Batman (film z roku 1989)

Batman je film režiséra Tima Burtona, založený na superhrdinovi Batmanovi z komiksov od DC Comics. Tim Burton sa ním prvýkrát predstavil širšej verejnosti a samotný film spôsobil rozmach adaptácii rôznych komiksov. Do roly netopierieho muža obsadil režisér Michaela Keatona. Ako jeho protivníka vybral Jokera (Žolíka), ktorého si zahral Jack Nicholson.
Batman sa vracia

Batman sa vracia je film Tima Burtona z roku 1992. 
Hudbu skomponoval Danny Elfman.
Dej.
Na Batmana (Michael Keatona) si tentokrát musí poradiť hneď s dvoma zločincami. Démonický tučniak (Danny DeVito) a krásna Catwoman (Michelle Pfeiffer) ku ktorej však cíti niečo viac.
Michael Keaton

Michael Keaton, vlastným menom Michael John Douglas, (* 5. september 1951, Coraopolis, Pensylvánia, USA) je americký filmový herec.
Preslávil sa najmä postavou Batmana vo filmoch "Batman" z roku 1989 a "Batman sa vracia" z roku 1992. Vo filme Batman navždy z roku 1995 odmietol hrať potom, čo bol réžie zbavený Tim Burton, nahradil ho Val Kilmer. 
Už predtým na sebe upozornil hlavnou úlohou v hororovej komédii Tima Burtona "Beetlejuice". Ku kasovým úspechom patril aj vianočný film "Jack Frost" z roku 1998. Cenený je ijako hlasový herec ("Autá", "Toy Story 3: Príbeh hračiek"). Kritici ho kladne hodnotili napríklad v krimi thrilleri Quentina Tarantina Jackie Brownová (1997). 
Meno si v začiatkoch kariéry zmenil kvôli zamieňaniu s hercom Michaelom Douglasom, nové priezvisko si zvolil na počesť komika Bustera Keatona.
Jackie Brownová

Jackie Brown je film režiséra Quentina Tarantina z roku 1997.
Robert Forster bol za úlohu „Maxa Cherryho“ nominovaný na Oscara v kategórii „Najlepší herec vo vedľajšej úlohe“.
Jurský park

Jurský park je film režiséra Stevena Spielberga.
Sam Neill

Sam Neill (* 14. september 1947, Omagh, Severné Írsko, Spojené kráľovstvo) je novozélandský filmový a televízny herec. Narodil sa v Severnom Írsku, nakoľko rodičia pracovali v armáde. V roku 1954 sa spolu s rodičmi vrátil na Nový Zéland.
Laura Dernová

Laura Elizabeth Dernová (* 10. február 1967, Los Angeles, Kalifornia, USA) je americká herečka, režisérka a filmová producentka.
Pochádza zo známej hereckej rodiny, jej otcom je Bruce Dern a matkou Diane Laddová. Za svoju kariéru, začatú už v roku 1973, bola ocenená mnohými prestížnymi cenami (vrátane Oscara). Medzi jej najznámejšie roly patria paleobotanička Ellie Sattlerová, ktorú stvárnila vo filme Jurský park (1993) a Jurský park 3 (2001). Na konte má však niekoľko desiatok ďalších filmov, vrátane dramatických rolí. Účinkuje tiež v televíznych seriáloch.
Bruce Dern

Bruce MacLeish Dern (* 4. jún 1936, Chicago, Illinois, USA), je americký herec. Je otcom Laury Dernovej.
Životopis.
Narodil sa v Chicagu do rodiny Jean a Johna Dernovych, vyrastal ale v Kenilworthe v Utahu. Otec bol advokát a starý otec, George Henry Dern, bol guvernérom Utahu. Má holandsko-anglicko-nemecko-škótskych predkov. Navštevoval "The Choate School" a "University of Pennsylvania".
Je tretí raz ženatý, od roku 1969 je jeho manželkou Andrea Beckett.
Kariéra.
Jeho filmovým debutom je "Wild River" v roku 1960. K jeho najznámejším filmom patria "Hush, Hush, Sweet Charlotte", "Marnie", "Hang 'Em High", "Podporujte svojho šerifa!!", "Kone sa taktiež strieľajú", "Veľký Gatsby," "Návrat domov", "Ľudia z predmestia", "Posledný ostáva", "Divoký Django ", alebo "Nebraska".
Objavil sa aj v hlavných rolách seriálov "Stoney Burke" či "Big Love".
Ocenenia.
Bol dvakrát nominovaný na Oscara, získal tiež nominácie na Zlatý glóbus, Emmy a BAFTA. Počas svojej kariéry získal 12 ocenení, na ďalších 20 bol nominovaný.
Jeff Goldblum

Jeff Goldblum (* 22. október 1952, Pittsburgh, Pensylvánia, USA) je americký filmový herec. 
Hral v mnohých filmoch, napríklad "Jurský park", alebo "Mucha".
Zoznam nositeľov Nobelovej ceny za fyziku

Toto je zoznam nositeľov Nobelovej ceny za fyziku od roku 1901 po súčasnosť.
Zoznam nositeľov Nobelovej ceny za mier

Nobelova cena za mier je jednou z piatich Nobelových cien. Udeľuje sa osobe alebo organizácii (čo cenu mieru robí výnimočnou), ktorá „vykonala najviac pre bratstvo medzi národmi, zrušenie alebo zmenšenie existujúcich armád či usporadúvanie a propagáciu mierových kongresov“.
Udeľuje sa podľa Nobelovho závetu: „"osobe, ktorá urobí väčšinu práce pre priateľstvo medzi národmi, pre zrušenie alebo redukciu stálych vojsk a pre vytváranie a podporu mierových kongresov“".
Kontroverzia.
Nobelova cena mieru je nepochybne najkontroverznejšia z rodiny Nobelových cien a okolo jej udeľovania sa často rozpútavajú búrlivé debaty. Okrem sporov o zásluhy nominovaných a ocenených osobností, ktoré sú bežné pri všetkých ostatných cenách, sa tu vyskytlo niekoľko prípadov, keď ocenenie niektorých konkrétnych osôb alebo organizácií vyvolalo morálne pobúrenie v širšej verejnosti. Asi najväčší rozruch vypukol v roku 1994 po ocenení palestínskeho politika a teroristického vodcu Jásira Arafáta, keď na protest proti tomuto odstúpila celá tretina členov výboru, ktorý ceny udeľuje.
Zoznam nositeľov Nobelovej ceny za literatúru

Nobelova cena za literatúru je jednou z piatich Nobelových cien. Je udeľovaná autorovi z ľubovoľnej krajiny a to podľa Nobelovej poslednej vôle „"za najvýznamnejšie literárne dielo v ideálnom smere"“. Udeľuje sa od roku 1901.
Nositelia Nobelovej ceny za literatúru.
Nižšie je zoznam nositeľov rozdelený po štvrťstoročiach.
Zoznam nositeľov Nobelovej ceny za chémiu

Toto je zoznam nositeľov Nobelovej ceny za chémiu.
Kráľ Artuš (film)

Kráľ Artuš je historický veľkofilm režiséra Antoine Fuqua.
Krstný otec (film)

Krstný otec () je americký film z roku 1972 podľa rovnomenného románu Maria Puza. V hlavných úlohách hrajú Marlon Brando a Al Pacino, režisérom bol Francis Ford Coppola. Tento film je považovaný za jeden najlepších filmov všetkých dôb. Popisuje taliansku mafiu a rodinu Corleone na čele s Vitom Corleone (Brando).
Dej.
"Krstný otec" je kultový film z roku 1972, ktorý sa zaoberá životom rodiny mafiánskeho bossa Dona Vito Corleoneho. Film sa odohráva v New Yorku počas 40. rokov a mapuje tragický príbeh rodiny Corleone, ich podnikania a mocenských bojov.
Don Vito je váženým mužom vo svete organizovaného zločinu. Jeho najmladší syn Michael, ktorý sa snažil žiť mimo mafiánskeho sveta, sa stáva súčasťou rodinnej dynastie, keď Dona Vito postrelia a on preberá vedenie rodiny.
Film sa zaoberá konfliktmi medzi rôznymi mafiánskymi rodinami, najmä s konkurenčnou rodinou Barzini a Tattaglia. Michael sa postupne vyvíja z pôvodne nezáujemcu o mafiánske praktiky na nemilosrdného vodcu.
"Krstný otec" je príbehom o moci, rodine, láske a zrade. Ukazuje vnútorné fungovanie organizovaného zločinu a súčasne zachytáva intímne vzťahy v rámci rodiny Corleone. Film je známy svojím vynikajúcim hereckým obsadením, vedením režiséra Francisa Forda Coppolu a jeho schopnosťou prezentovať morálny rozmer jednotlivých postáv.
THX 1138

THX 1138 je film režiséra George Lucasa.
Firma (film)

Firma je právnický triler režiséra Sidney Pollacka, natočený podľa rovnomenného bestselleru Johna Grishama.
Zápletka.
Nový daňový právnik je zatiahnutý do lákavo vyzerajúcej právnickej firmy, ktorá má podľa všetkého mnoho tajomstiev. Keď vypátra, koho zastupujú a za akú cenu, tak sa rozhodne ujsť a zachrániť si nielen právnickú licenciu, ale i svoj život.
Román verzus film.
Film vo väčšine vecí kopíruje román, ale mení záver. Mitch neskončí na Karibských ostrovoch, ako je to v knihe; on a jeho žena jednoducho proste nasadnú do svojho auta a odcestujú z Memphisu.
Viaceré základné východiská z knihy sú vo filme a aj spôsob, ktorým sa Mitch vymaní z problémov. V knihe je Mitch ľahostajný k úzkostlivosti, ktorú vyžaduje etika od právnikov v USA. Pri kopírovaní istej informácie a jej odovzdaní FBI si priznáva, že porušil svoju mlčanlivosť vo vzťahu klient-právnik. Radšej, než by sa zaoberal týmto faktom, akceptuje, že nebude môcť vykonávať právnickú prax, šikovne spreneverí 10 miliónov dolárov z právnickej firmy v čase, keď dostane od FBI 2 milióny dolárov za spoluprácu s nimi. Potom sa vyparí s Abby do Karibiku.
Vo filme, podľa všetkého, aby mohol zachrániť svoju vlastnú bezúhonnosť, Mitch neukradne peniaze z firmy. Táto zmena povahy Mitcha McDeerea bola vytvorená Grishamom. Skôr než by zarobil na okolnostiach, tak ako v knihe, filmový McDeere skončí zbitý a potlčený, ale bezúhonný a s nepoškvrnenou profesionálnou cťou. McDeereho priznanie sa Abigail k nevere sa nachádza tiež len vo filme.
Ocenenia.
Holly Hunterová bola za úlohu „Tammy Hemphill“ nominovaná na Oscara v kategórii „Najlepšia herečka vo vedľajšej úlohe“.
Narodený 4. júla

Narodený 4. júla (angl. Born on the Fourth of July) je filmová adaptácia rovnomenného autobigrafického románu, amerického veterána z vojny vo Vietname Rona Kovica. Oliver Stone (sám tiež veterán Vietnamskej vojny) napísal scenár spolu s Kovicom, a bol tiež producentom a režisérom filmu. Stone chcel natočiť film priamo vo Vietname, ale kvôli pretrvávajúcim zlým vzťahom USA a Vietnamu natočili film na Filipínach.