Miestna časť

Miestna časť je všeobecné pomenovanie sídelnej lokality, ktorá má svoj vžitý alebo verejnou správou schválený názov.
Pojem „miestna časť“ sa v súčasnosti používa:
Pojem „miestna časť“ vo význame „časť obce ležiaca oddelene, ktorá má vlastný názov“ sa v minulosti používal pri sčítaní ľudu podľa zákona č. 47/1927 do roku 1940. Pojmy miestne časti – izolované obydlia – majere, hospodárske dvory, mlyny, hájovne atď., rovnako ako pojmy osada a samota dnes už nie sú v rámci súčasného štatistického zisťovania v sídelnej terminológii platnými jednotkami.
Pojem v štandardizácii názvoslovia a v GIS.
Z hľadiska štandardizácie geografického názvoslovia realizovanej podľa zákona 215/1995 o kartografii a geodézii Úradom geodézie, kartografie a katastra SR (ÚGKK) je miestna časť geografický sídelný (miestny) názov (ojkonymum) objektu na území Slovenskej republiky. Názvy sídelných objektov, ktoré nemajú charakter správnej jednotky (miestne časti obcí a základné sídelné jednotky), sa štandardizujú (píšu) ako názvy nesídelných objektov, napr. Horný mlyn (nie Horný Mlyn).
V Katalógu objektov ZB GIS (Základná báza údajov pre Geografický informačný systém) vydanom ÚGKK SR v roku 2008 je pojem „miestna časť“ uvedený v zozname „CAT – Kategória štandardizovaného geografického názvu – Používané (povolené) hodnoty atribútu“ v položke 41, v ktorej sa uvádza: „majer, osada, samota, miestna časť.“ Je zrejmé, že pri tomto použití pojmu ide o všeobecné pomenovanie, ktorým sa označuje určitý druh sídelného objektu spravidla mimo intravilánu obce či mesta.
Pojem v zákone o obecnom zriadení.
V zákone č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení sa pojem „miestna časť“ spomína iba v súvislosti so vznikom názvu obce: „Názov novej obce a jej časti sa určuje spravidla podľa názvu časti obce, názvu miestnej časti, podľa pomenovania významného prírodného útvaru, javu alebo historickej udalosti súvisiacej s územím obce alebo nežijúcej významnej osobnosti.“
Vžitý význam pojmu.
V hovorovej reči je „miestna časť“ všeobecným pomenovaním spravidla osídlenej časti územia obce alebo časti obce, mesta alebo jeho mestskej časti, ktoré má historicky alebo ľudovo vžitý názov a ktoré sa nemusí kryť s ich správnym, katastrálnym územím a nemusí byť ani súčasťou ich intravilánu.
Príklady a podobné pojmy.
Príklady: miestna časť Hlinené v Turzovke, miestna časť Kramáre v Bratislave, miestna časť Vydrovo v Čiernom Balogu a pod. 
Príklad použitia pojmu na rozličné druhy sídelných lokalít: „Detva má 8 miestnych častí: Detva, Detva-sídlisko, Kostolná, Krné, Piešť I., Piešť II., Skliarovo, Zapriechody. Miestne časti Detva a Detva-sídlisko majú charakter kompaktnej zástavby. Miestne časti Kostolná, Skliarovo, Piešť I., Piešť II, Zapriechody majú rozptýlené osídlenie.“ 
Podobné pojmy ako „miestna časť“ v hovorovej reči sú sídlisko, štvrť, časť mesta, časť intravilánu alebo extravilánu obce, mesta, samota, osada, lazy či kopanice.
Iné pojmy.
Iný pojem je časť obce, ktorý vymedzuje zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení. 
Dopravná značka „Miestna časť obce“ (č. IS 36c), ktorá sa umiestňuje na pozemné komunikácie pri vstupe do obcí, sa týka názvu „časti obce“ (v zmysle zákona o obecnom zriadení), nie „miestnej časti.“
Iný pojem je aj mestská časť, ktorý určuje zákon o obciach a zákon Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislava. V Bratislave bežne dochádza k zamieňaniu správneho pojmu „mestská časť“ za nesprávny pojem „miestna časť,“ čo je ovplyvnené oficiálnymi názvami samosprávnych a výkonných orgánov v zákone o hl. m. SR Bratislava, ako „miestne orgány“, „miestne zastupiteľstvo“, „miestna rada“ či „miestny úrad.“