burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Shader

Shader je počítačový program slúžiaci na riadenie jednotlivých častí programovateľného grafického reťazca grafickej karty (presnejšie GPU). K tvorbe takýchto programov slúžia špecializované programovacie jazyky tzv. Shader jazyky (napríklad jazyk GLSL pre OpenGL, Cg od spoločnosti NVIDIA alebo HLSL od spoločnosti Microsoft určený pre API DirectX, Xbox a Xbox 360). Shadery sa rozdeľujú na niekoľko základných typov podľa toho, pre ktorú jednotku grafického reťazca sú určené. V súčasnosti patria medzi najdôležitejšie vertex, pixel a geometry shader. S príchodom posledných generácií grafických kariet a nových verzií grafických rozhraní (DirectX a OpenGL) sa tiež začínajú rýchlo presadzovať shadery pre realizáciu teselácie.
Vertex shader.
Program, ktorý sa vykoná na každom vrchole (vertexu) vstupnej geometrie scény. Medzi najčastejšie operácie patrí transformácia vrcholu (násobenie pohľadovou a "world" maticou). Pomocou transformácií možno však dosiahnuť aj rôznych grafických efektov - napr. simulácia pohybu vodnej hladiny. Vždy do programu vstúpi jeden vrchol, je upravený a zase vystúpi, nemožno teda vrcholy pridávať či odoberať.
Geometry shader.
Geometry shader na rozdiel od vertex shadera umožňuje pridávať alebo odoberať vrcholy a tým ovplyvňovať výslednú geometriu. Geometry shader možno využiť napríklad na generovanie jednoduchej vegetácie (trávy) na povrchu nejakého objektu či na doplnenie detailov existujúceho modelu (napr. vytvorenie ostňov na modeli dinosaura) v reálnom čase.
Pixel (fragment) shader.
Pixel shader je vykonávaný na každom pixeli rasterizovanej scény - pracuje teda s jej 2D obrazom. Medzi najčastejšie operácie patrí aplikácie textúr prípadne ďalšie modifikácie farby pixelu.
Shadery pre teseláciu.
S príchodom Direct3D 11 a OpenGL 3.2 bol vykresľovací reťazec rozšírený o nové stupne realizujúce teseláciu. Dva z týchto celkom troch stupňov sú programovateľné. Názvy príslušných shaderov sa u jednotlivých rozhraní líšia. Pre Direct3D sú to Hull-shader a Domain-shader, pre OpenGL potom Tessellation control shader (TC) a Tessellation evaluation shader (TE). Tieto shadery umožňujú meniť geometriu objektov (podobne ako geometry shader). Vďaka podpore teselácie zakotvenej priamo v hardware (GPU) je možné do scény pridať veľmi veľké množstvo detailov (a to tam, kde sú potrebné napr. podľa vzdialenosti od kamery).
Intel 80186

80186 je procesor architektúry x86 vyvinutý firmou Intel okolo roku 1982. 80186 bolo vylepšené jadro založené na starších procesoroch Intel 8086 a Intel 8088. Rovnako ako 8086 mal 16 bitovú zbernicu a bol dostupný aj vo verzii Intel 80188 s 8-bitovou zbernicou. Pôvodný takt týchto procesorov bol 6 MHz. Boli väčšinou používané ako mikrokontroléry. Neboli príliš používané v osobných počítačoch, ale existuje pár výnimiek: počítače Mindset, Siemens PC-D, Compis, Unisys ICON, HP 2001x, Tandy 2000, Philips :YES. Spoločnosť Acorn tiež vytvorila plugin "Druhý procesor", ktorý obsahoval čip 80186 s 512 KiB RAM.
Jedna z hlavných funkcií procesorov série 80186/80188 bolo redukovať počet čipov nutných k zahrnutiu vlastností ako DMA radič, radič prerušenia, časovač atď.
V 80186/80188 boli predstavené nasledovné nové inštrukcie:
80188.
Líši sa tým, že má externú dátovú zbernicu iba 8-bitovú.
Veľký atraktor

Veľký atraktor je gravitačná anomália v medzigalaktickom priestore v blízkosti superkopy Hydra-Kentaur, v centre nadkopy Laniakea s lokalizovanou koncentráciou hmoty rovnajúcej sa až niekoľko desiatok tisíc hmotností Mliečnej dráhy. Pôsobenie tejto hmotnosti je pozorovateľné na pohybe okolitých galaxií a kôp do vzdialenosti stoviek miliónov svetelných rokov. Všetky tieto galaxie majú červený posun (a podľa Hubblovho zákona vypočítateľnú relatívnu rýchlosť), z čoho vyplýva, že sa vzďaľujú od nás a aj samé od seba a odchýlky v ich červených posunoch sú dostatočné na odhalenie existencie tejto gravitačnej anomálie. Pohybujú sa rýchlosťami +/s až −/s v závislosti od svojej polohy k Veľkému atraktoru.
Prvé náznaky toho, že vesmír sa nerozpína rovnomerne, sa objavili v rokoch 1973 a 1978. Existencia Veľkého atraktora bola zistená v roku 1986. Jeho vzdialenosť bola najprv určená na 150 miliónov svetelných rokov, neskôr sa začali vedci prikláňať skôr k 250 miliónom svetelných rokov. Na oblohe sa nachádza smerom k súhvezdiam Južný trojuholník a Pravítko. Objekty týmto smerom sú zahalené oblasťou prachoplynových mračien pozdĺž roviny Mliečnej dráhy, ktorá nám sťažuje viditeľnosť, ale preniká k nám röntgenové žiarenie, ktoré odhaľuje oblasť vesmíru, kde sa nachádza superkopa Norma – zhluk veľkých a starých galaxií, ktoré sa navzájom zrážajú a vyžarujú veľké množstvo rádiových vĺn.
Jeho pravá povaha je preto zatiaľ neodhalená. S ​​istotou sa dá však povedať, že ide vlastne o ústredný gravitačný bod, ku ktorému postupne smeruje všetko v nadkope Laniakea, zlievajú sa v ňom všetky vlákna jej galaxií.
U Leskoveckého chodníka

U Leskoveckého chodníka je prírodná rezervácia ev. č. 466 východne od obce Skřipov v okrese Opava. Oblasť spravuje Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.
Ochrana.
Predmetom ochrany je prirodzený autochtónny porast buka, smreku, smrekovca a jedle.
Ageizmus

Ageizmus je termín označujúci stereotypizáciu a diskrimináciu ľudí staršieho veku. Anglický termín bol vytvorený ako obdoba rasizmu a sexizmu, tj. diskriminácie žien. 
Definícia ageizmu.
Prvýkrát tento pojem použil v roku 1968 predseda Poradného zboru pre starnutie dištriktu Columbia, Robert N. Butler, ktorý ageizmus vysvetlil nasledovne: „Ageizmus môžeme chápať ako proces systematickej stereotypizácie a diskriminácie ľudí pre ich starobu, podobne ako sa rasizmus a sexizmus vzťahujú k farbe pleti a pohlaviu. Starí ľudia sú kategorizovaní ako senilní, rigidní vo svojom myslení a spôsoboch, staromódni v morálke a zručnostiach. Ageizmus dovoľuje mladším generáciám vidieť starších ľudí ako odlišných od nich samých, a preto im bráni, aby sa so staršími ľuďmi identifikovali ako s ľudskými bytosťami.“ Michael Young a Tom Schuller sa vo svojej knihe Život po práci: Spoločnosť bez veku venujú problematike „spoločnosti uzavretých vekových skupín“. Tvrdia, že vek sa stal prostriedkom obmedzovania, ktorý jednotlivým osobám vnucuje ich stereotypné role v rámci spoločnosti. Mnohí starší ľudia sa však tomuto zaužívanému jednaniu bránia a hľadajú nové spôsoby realizácie. Podľa Schullera a Younga by starí ľudia mali vyjsť za rozhranie vekových kategórií k „spoločnosti bez veku“.
Členenie ageizmu.
Ageizmus je možné rozdeliť na osobitné podskupiny. Nový ageizmus sa podľa Richarda Kalisha dá charakterizovať ako dobre mienené, až priveľmi ochranárske postoje voči seniorom, ktorým je pripisované submisívne postavenie. Ďalším typom je tzv. benevolentný ageizmus ako protiklad k nepriateľskému ageizmu, ktorý podľa Daphne Bugental a Jessica Hehman zahŕňa „subjektívne pozitívne postoje a ochranársky paternalizmus voči starším dospelým v závislej role“. Takáto prehnaná pomoc však môže byť chápaná ako prejav dešpektu a v konečnom dôsledku vedie k prehĺbeniu pocitu bezmocnosti. Kombináciou benevolentného a nepriateľského ageizmu vzniká ambivalentný ageizmus, kde sa obe presvedčenia prelínajú. Benevolentný ageizmus prevláda v skupine submisívnych seniorov, hostilný (nepriateľský) ageizmus dominuje tam, kde sa seniori stávajú viac asertívnymi.
Teórie ageizmu.
Jednou z najvýznamnejších tém teórie ageizmu sú tzv. viacnásobné riziká (anglicky multiple jeopardy). Podľa nich má ageizmus tendenciu jestvovať v kombinácii s inými formami diskriminácie. Dvojitý štandard starnutia je ďalšou teóriou, ktorá sa okrem iného venuje aj problematike genderu. Ženy sú považované za staré skôr ako muži a taktiež stereotypy viazané na osoby ženského pohlavia sú negatívnejšie ako stereotypy viazané na mužov. Populárnym prístupom k otázke ageizmu je teória kumulácie výhod a nevýhod (anglicky CAD- cumulative advantage/disadvantage), známa ako Matúšov efekt. Pre jedincov zvýhodnených/znevýhodnených v prvotných fázach svojho života je jednoduchšie akumulovať svoje výhody/nevýhody v ďalších obdobiach, čo má za následok, že nerovnosti v starobe naopak narastajú.
Intel Atom

Intel Atom je značka procesorov firmy Intel patriaca do rodiny x86 a x86-64. Sú navrhnuté špeciálne pre zariadenia vyžadujúce veľmi nízky odber energie (subnotebooky hlavne netbooky, tablety, hybridné tablety, PDA, smartphony alebo ultra-mobilné PC). Procesor je vyrábaný 45 nm technológiou. Spotreba sa pohybuje podľa verzie jadra medzi 0,65 ~ 2 W, 2 ~ 2,4 W s hyper-threading u (Silverthorne) a 2,5 W, 4 W s HT u (Diamondville).
Vývoj procesora bol oznámený 18. apríla 2007 na "INTEL DEVELOPER FORUM" v Pekingu. Atómy s jadrom Silverthorne boli pustené do predaja 2. apríla 2008, tie s jadrom Diamondville 3. júna. V decembri 2009 potom Intel oznámil novú generáciu procesorov Intel Atom N450 a D510 bežiacich na 1,66 GHz, ktoré budú ešte úspornejšie než predchádzajúce modely.
Procesory s jadrom Silverthorne sú určené pre najmenšie ultra-prenosné zariadenia (UMPC), zatiaľ čo väčšia a o niečo náročnejšia verzia s jadrom Diamondville je určená napríklad pre lacné stolové počítače (tzv. nettopy, čo sú stolné varianty netbookov). Procesory s jadrom Diamondville budú dostupné aj v dvoj-jadrovom variante.
Intel Atom je použitý napríklad v netbooku ASUS Eee PC, alebo u netbooku Acer Aspire One. V netbookoch je v tejto dobe najčastejšie využívaný práve Intel Atom kvôli nízkej spotrebe a prijateľnému výkonu na základnú prácu. Netbooky boli takmer módny trend do príchodu hybridných tabletov.
Frekvencia sa pohybuje od 800 MHz do 2 GHz s 512 kB L2 cache pamäťou. Intel Smart Cache (L3 Cache) mu chýba.
Sandy Bridge

Sandy Bridge je kódové označenie pre mikroarchitektúru procesorov, ktoré vyvíja firma Intel. Vývoj bol začatý v roku 2005 s cieľom vytvoriť mikroprocesory 32nm výrobným procesom. Vývoj začal pod pracovným názvom "Gesher" (hebrejsky most), neskôr bol produkt premenovaný na Sandy Bridge a prvé procesory z tejto rodiny boli vydané 9. januára 2011. Sandy Bridge na trhu nahradil starší, 45nm procesor Nehalem, a jeho nástupcom sú 22nm procesory s kódovým označením Ivy Bridge.
Černý les u Šilhéřovic I.

Černý les u Šilhéřovic I. je prírodná rezervácia ev. č. 2457 neďaleko obce Šilheřovice v okrese Opava. Oblasť spravuje Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.
Ochrana.
Predmetom ochrany je bukový prales typický pre Oderskú nížinu. V blízkosti rezervácie sa nachádza Černý les u Šilhéřovic II.
Haswell

Haswell je kódové označenie pre novú generáciu mikroprocesorov vyvíjanú Intelom ako nástupca mikroarchitektúry Ivy Bridge. Mikroprocesory používajú 22nm proces. Intel oficiálne predstavil tieto CPU spoločne s novou mikro-architektúrou 4. júna 2013 na Computex Taipei 2013. Spoločne s Haswell Intel uviedol nové energeticky nenáročné procesory do ultrabookov. Intel predstavil fungujúci Haswell čip v roku 2011 na Intel Developer Forum.
Design.
Architektúra Haswel je špeciálne navrhnutá na optimalizáciu úspory energie a výkonnostných prínosov z prechodu z FinFET (iných než rovinných, "3D") tranzistorov na vylepšenej 22 nm štruktúre.
Haswell bol zavedený v troch základných formách:
Výkon.
Porovnanie s Ivy Bridge:
Zoznam Haswell procesorov.
Desktopové procesory
Ivy Bridge

Ivy Bridge je kódové označenie pre mikroarchitektúru procesorov, ktoré vyvíja firma Intel. Tie na trhu nahradili staršie, 32nm procesory Sandy Bridge. Ivy Bridge procesory sú spätne kompatibilné s platformou Sandy Bridge, tá ale môže vyžadovať aktualizáciu firmvéru.
Spoločnosť Intel vydala nové 7-série Panther Point čipsety s integrovaným USB 3.0 pre doplnenie Ivy Bridge. Quad-core a dual-core-mobile modely boli uvedené na trh 29. apríla a 31. mája 2012. Procesor Core i3 procesor pre stolné počítače má prísť v treťom štvrťroku 2012.
Vlastnosti.
Ivy Bridge oproti Sandy bridge prináša:
Výkon.
V porovnaní so Sandy Bridge:
Zoznam Ivy Bridge procesorov.
Procesory, ktoré majú Intelovskú grafickú kartu HD 4000 (alebo HD P4000 v prípade Xeon) sú tučne. Ostatné procesory majú HD 2500 a tie bez grafiky majú v kolónke frekvencia grafiky "N/A".
Desktopové procesory.
Význam prípon:
Serverové procesory.
Poznámka: Ďalšie high-endové serverové procesory založené na architektúre Ivy Bridge, s kódovým označením Ivytown, sa na trh dostanú v roku 2013 pri obvyklom jednoročnom intervale medzi desktopovými a serverovými procesormi.
Prehrievanie pri OC.
Procesory Ivy Bridge nemajú na rozdiel od Sandy Bridge jadro k heatspreaderu napájané, ale je tu použitá obyčajná teplovodivá pasta, ktorá má horšiu tepelnú vodivosť. To pri vyššom pretaktovaní môže viesť až k 20 °C tepelnému rozdielu. Toto je rozobraté na japonskom serveri Impress PC Watch, v češtine napr. tu.
Nástupca.
Intel predstavil architektúru Haswell v auguste roku 2011, uvedenie do predaja bolo plánované na rok 2013 ako nasledovník Sandy Bridge a Ivy Bridge.
NetBurst

NetBurst je mikroarchitektúra procesorov Pentium 4 firmy Intel. Spolieha sa (čo sa týka výkonu) na vysokú frekvenciu. Procesory s touto architektúrou majú hyperskalárnu architektúru (reťazenie inštrukcií) a tiež superskalárnu (2 fronty).
Rôzne komponenty v procesore majú rôznu frekvenciu. Konštrukcie obvodov sú vyhotovené tak, aby bolo vykonávanie inštrukcií čo najrýchlejšie. Architektúra používa funkciu "Front End". Procesory "Willamette" a "Northwood" majú 8KiB L1 cache (pre dáta) a 12 kμop pre inštrukcie (12 tisíc mikrooperácií). Ďalej potom tieto procesory obsahujú jednotku "Out-of-Order", ktorá vie prehádzať mikroinštrukcie bez toho, aby utrpela jeho logika, t.j. ak nemožno nejakú inštrukciu vykonať, pretože nie sú k dispozícii dáta, jednotka vykoná inú inštrukciu (pričom berie do úvahy hardvérové prostriedky) pre ktorú dáta má, a tým sa zníži oneskorenie. Procesory potom majú ešte jednotku "Retirement Section" (spätne usporiadavajú postupnosti inštrukcií - súvisí s predvídaním skokov).
Začiatkom roku 2006 začala byť architektúra NetBurst nahradzovaná architektúrou Intel Core.
Černý les u Šilhéřovic II.

Černý les u Šilhéřovic II. je prírodná rezervácia ev. č. 2458 neďaleko obce Šilheřovice v okrese Opava. Oblasť spravuje Agentúra ochrany prírody a krajiny ČR.
Ochrana.
Predmetom ochrany je prestarnutý bukový prales typický pre Oderská nížinu. Jedinečný doklad stavu niekdajších porastov v Oderskej nížine. V blízkosti rezervácie sa nachádza Černý les u Šilhéřovic I.
Mikroarchitektúra

Mikroarchitektúra je pojem z odboru počítačov a informačných technológií. Predstavuje spôsob, akým je v procesore implementovaná daná inštrukčná sada. Pre jednu inštrukčnú sadu môže existovať viac mikroarchitektúr, ktoré ju implementujú. Mikroarchitektúrami aj návrhom inštrukčných sád sa zaoberá odbor "architektúra počítačov".
Mikroarchitektúra je obvykle reprezentovaná (viac či menej detailnými) diagramami, ktoré obsahujú jednotlivé (logické i fyzické) časti procesora; tie sú potom spojené väzbami, vzťahmi, signálmi alebo inými spôsobmi komunikácie medzi nimi (u týchto spojníc sa potom väčšinou rozlišuje medzi cestou dát a spôsobom, ktorým sú spracovávané a riadené).
Medzi základné veci, ktoré mikroarchitektúra procesora definuje a rieši, patrí model vykonávania programu (exekučný model), registre, adresovanie pamäte, softvérové a hardvérové prerušenia, dátové formáty a ďalšie.
Inštrukčný súbor

Inštrukčný súbor, súbor inštrukcií alebo inštrukčná sada (, skrátene ISA) je všeobecný opis organizačných, funkčných a prevádzkových princípov procesora, z pohľadu programátora je to zoznam dostupných mechanizmov pre programovanie. Inštrukčný súbor sa často nazýva aj ako architektúra. Programový model procesora sa môže skladať napríklad z nasledujúcich prvkov:
Procesory majúce rovnaký programovací model sú inter-kompatibilné, čo znamená, že môžu vykonávať rovnaké programy rovnakým spôsobom (funkčne). V ranej histórii model programovania procesora závisel na fyzickom prevedení procesora. V súčasnej dobe sa tento trend obrátil, a používajú sa veľmi odlišné fyzikálne implementácie (mikroarchitektúry), pochádzajúce od rôznych výrobcov, a zároveň disponujú zhodnou ISA. Príklady takýchto architektúr a ich implementácií:
Architektúra procesora

Procesor (CPU - Central Processing Unit) je elektronický obvod zložený z veľkého množstva súčiastok (prevažne tranzistorov) a umiestnený na kremíkovej doštičke. Jedná sa v podstate o zložitý integrovaný obvod. Jeho popularita vzrástla hlavne vďaka výpočtovej technike (počítače, notebooky, smartfóny), dnes sa s ním však možno stretnúť napríklad aj v práčke či chladničke.
Procesor spracováva informácie (inštrukcie) v podobe strojového kódu. Procesory s obdobnou štruktúrou jadra, ktoré zároveň spracovávajú zhodný strojový kód, majú rovnakú architektúru.
Vnútorná architektúra.
Podľa vnútorného usporiadania delíme procesory na RISC a CISC. Líšia sa počtom inštrukcií, ktoré procesor vie vykonávať. Súčasné procesory Intel, alebo tie, ktoré sú s nimi kompatibilné, sú vnútorne RISC, hoci vo vnútri prebiehajú zložité CISC inštrukcie. Ďalej dokážu meniť, resp. aktualizovať, svoj riadiaci mikrokód.
Architektúra je spojená s inštrukčnou sadou a jej dĺžkou, ktorá vďaka rýchlemu vývoju rastie. Jednoduchšie procesory (dodnes používané) sú 8-bitové a naopak na vrchole sú dnes 64-bitové, používané hlavne vo výkonnejších výpočtových strojoch a serveroch.
Najdôležitejšie architektúry procesorov.
Tieto architektúry možno rozdeliť do niekoľkých skupín - podľa použitia a s tým súvisiacou zložitosťou:
Malé architektúry.
Sú najstaršie.
Zoznam procesorov AMD

Zoznam mikroprocesorov AMD slúži ako rýchly prehľad jednotlivých procesorov firmy AMD.
Procesory.
64-bitové procesory x86.
AMD K9.
V jednej dobe označenie K9 bolo interné kódové meno pre dvojjadrové procesory AMD64 ako Athlon 64 X2, však AMD sa od svojho názvoslovie "série K "dištancoval, a teraz začína hovoriť o portfóliu produktov pre určených rôzne trhy.
3DNow!

3DNow! je názov multimediálnej technológie vytvorenej spoločnosťou AMD pre nové vlastné procesory AMD K6-2, ktoré boli uvedené na trh v máji 1998.
Technológia 3DNow! je od počiatku zamýšľaná tak, aby prekonala, do tej doby, silne problematické miesto v 3D grafických aplikáciách a hrách - operácie v plávajúcej desatinnej čiarke. Na prelome roka 1997 a 1998 síce už bola bežne k dispozícii multimediálna technológia MMX konkurenčnej firmy Intel, ale tá bola určená len pre urýchlenie celočíselných operácií a 2D grafiky. Firma Intel sa spočiatku snažila túto úspešnú technológiu úplne ignorovať, ale neskôr sama pridala do svojho procesora Pentium III sadu podobných inštrukcií známych ako SSE.
3DNow! technológia, ktorá zrýchľuje predovšetkým počiatočnú fáza vytvárania 3D scén, začala byť plne podporovaná firmou Microsoft v multimediálnom rozhraní DirectX verzie 6.1.
Verzia.
3DNow!
3DNow! technológia obsahuje 21 nových inštrukcií, ktoré podporujú SIMD operácie s plávajúcou desatinnou čiarkou vrátane celočíselných SIMD (Single Instruction Multiple Data) operácií a výrazne rýchlejšie prepínanie medzi MMX a matematickými FPU operáciami. Kým Pentium II sa v oblasti 3D grafiky spoliehalo na "brutálnu" silu svojej FPU jednotky, firma AMD sa rozhodla pre efektívnejšiu cestu. V 3D hrách sa totiž reálne používajú iba vybrané FPU výpočty a konštruktéri AMD umožnili, aby procesor K6-2 (a neskôr všetky novšie typy procesorov) mohol spracovávať až štyri takéto inštrukcie naraz.
3DNow! inštrukcie zvyšujúce výkon
Peter Abrahám

Ing. Peter Abrahám (* 21. november 1951, Bratislava) je slovenský ekonóm, manažér, bývalý podnikateľ v mediálnej oblasti (19992002) a bývalý redaktor Slovenského rozhlasu (19851992). Od decembra 2011 je členom Rady pre vysielanie a retransmisiu (pôvodne od roku 2005 do januára 2011).
Život.
V rokoch 19721977 absolvoval štúdium na Fakulte ekonomiky riadenia výrobných odvetví (titul Ing. v odbore EPr). V rokoch 19851992 pôsobil ako odborný redaktor Slovenského rozhlasu (do roku 1987 v ekonomickej oblasti hlavnej redakcie spravodajstva, od roku 1987 v hlavnej redakcii pre deti a mládež). V rokoch 19931998 bol generálnym riaditeľom Fun rádia. V rokoch 19992002 vyvíjal podnikateľskú činnosť v mediálnej oblasti ako spoločník a konateľ MEDIA FAIR, s.r.o., v marcijúni 2001 bol konateľom spoločnosti UNIVERSAL McCANN – ERICKSON Bratislava spol. s r.o., v ktorej v rokoch 20002001 pôsobil ako výkonný riaditeľ pre reklamu, mediálne plánovanie a nákup. V rokoch 20032005 bol riaditeľom kancelárie Rady pre vysielanie a retransmisiu a v rokoch 20062010 riaditeľom marketingu spoločnosti WEP TRADING a.s.
Vo februári 2011 sa zúčastnil na výberovom konaní na pozíciu generálneho riaditeľa RTVS.
Pôsobenie v Rade pre vysielanie a retransmisiu.
Za člena Rady pre vysielanie a retransmisiu bol Národnou radou SR zvolený v roku 2005 ako nominant Rady pre vysielanie a retransmisiu a stal sa jej podpredsedom.
V roku 2009 skritizoval Slovenskú televíziu a moderátora Maroša Stana za epizódu relácie "O 5 minút 12", v ktorej ako jediný hosť vystúpil premiér Robert Fico a moderátor voči nemu nevyvinul dostatočnú kvalifikovanú oponentúru: "„Nie je prípustné, aby sa moderátor dostal do pozície stojanu na mikrofón, ako to bolo v tomto prípade."" Voči tomuto výroku sa Maroš Stano ohradil. Vo februári 2010 sa Abrahám na protest proti odobratiu 254 analógových televíznych frekvencií televíziám Markíza, JOJ a TA3 vzdal podpredsedníctva rade. Tiež patril k členom rady hlasujúcim proti udeleniu sankcií za údajné porušenie objektivity a vyváženosti v reláciách Slovenského rozhlasu, Rádia Expres a televízie JOJ Plus v roku 2010. Pracovníci kancelárie rady označili tieto podnety na sankciovanie ako neopodstatnené a odporcovia sankcií ju považovali za snahu o istú formu cenzúry kritiky vtedajšej vládnej koalície.
V januári 2011 sa Abrahám vzdal členstva z dôvodu účasti na výberovom konaní Národnej rady SR (NR SR) na pozíciu generálneho riaditeľa Rozhlasu a televízie Slovenska, na ktorú bola napokon zvolená Miroslava Zemková. NR SR Abraháma opätovne zvolila za člena Rady pre vysielanie a retransmisiu 13. decembra 2011 (funkčné obdobie do 13. decembra 2017). V júni 2016 sa vzdal členstva v RVR z dôvodu pracovnej ponuky pre zahraničnú spoločnosť. V máji 2017 sa zúčastnil na výberovom konaní na pozíciu generálneho riaditeľa RTVS.
AMD Athlon II

AMD Athlon II je procesor vyvinutý firmou AMD je odvodený od AMD Phenom II, neobsahuje L3 cache. Bol vydaný v roku 2009. Radič pamätí vie komunikovať s DDR3 pamäťami (až 1333 MHz). Je použitý menší 45 nm proces. Vďaka absencii L3 cache je spotreba procesora nízka, napriek tomu AMD oficiálne má TDP 45, 65, 95 W.
AMD K8

K8 je označenie pre prvé 64-bitové jadro používané v CPU firmy AMD. Najskôr sa vyrábali 1 jadrové verzie, potom prišli 2 jadrové. Používala sa 130, 90 a 65nm nanotechnológia.
AMD 10h

AMDK10 je jadro procesorov vyvinuté spoločnosťou AMD. Niekedy je označované ako AMD10h. Nové jadro bolo predstavené v roku 2007 a bolo použité v procesoroch AMD Phenom a Opteron. Vychádza z jadra AMD K8.
TLB Bug.
Jadro v prvej uvedenej revízii obsahovalo TLB Bug, ten sa prejavoval nestabilitou pri maximálnom zaťažení procesora a súčasnom využití inštrukcií pre hardvérovú virtualizáciu, tzv. AMD-V.
AMD Alchemy

Alchemy je mikroarchitektúra pre energeticky nenáročné mikroprocesory vyvíjaná spoločnosťou Alchemy Semiconductor. Implementovala inštrukčnú sadu MIPS32 od MIPS Technologies. Prvý a jediný realizovaný mikroprocesor bol AU1 CPU.
História.
Alchemy Semiconductor bola spoločnosť založená v Austine ktorý leží v Texase. Založená bola v máji 2000. Organizácia zakúpila licenciu pre inštrukčnú sadu MIPS32 od MIPS Technologies a vyvinula mikroprocesor AU1 a 2 soCs čipy (Au1000 a Au1550).
Alchemy Semiconductor bol v roku 2002 odkúpený spoločnosťou AMD, ktorá v roku 2006 predala procesorový rad Alchemy korporácii Raza Microelectronics. V decembri 2007, Raza Microelectronis zmenila svoje meno na RMI Corporation. V júni 2009 NetLogic Microsystems získal RMI za 183,4 milióna dolárov. V septembri roku 2011, Broadcom kúpil všetky akcie NetLogic transakciou cca 3,7 miliardy dolárov.
MMX

MMX je názov multimediálnej technológie vytvorenej firmou Intel pre nové vlastné procesory Pentium MMX, ktoré boli uvedené na trh 8. januára 1997. Pod skratkou MMX, ktorá sa väčšinou vysvetľuje ako "MultiMedia Extensions", sa skrývajú dve zásadné vylepšenia architektúry procesora.
Prvé vylepšenie je veľmi jednoduché - došlo k zväčšeniu vnútornej L1 cache na dvojnásobok (zo 16 na 32 KB).
Druhé vylepšenie je výrazne zložitejšie a dôležitejšie. Technológia umožňuje využiť osem 64-bitových registrov (MM0 až MM7). Tieto registre využívajú technológiu SIMD (Single Instruction, Multiple Data) a plne podporujú paralelné spracovanie dát. Navyše bol štandardný súbor 220 strojových inštrukcií rozšírený o 57 nových multimediálnych inštrukcií.
Hlavným obmedzením technológie MMX je skutočnosť, že pracuje iba s celými číslami. Tento nedostatok prelomila multimediálna technológia 3DNow! konkurenčnej firmy AMD, ktorá bola uvedená na trh 28. mája, 1998. Ďalšie obmedzenia vyplývajú zo skutočnosti, že registre MM0 až MM7 sú vlastne registre pre spracovanie inštrukcií v pohyblivej radovej čiarke (floating point FP) ST0 až ST7, preto nie je možné zároveň vykonávať MMX inštrukcie a floating point. Ak programátor chce využiť v kóde obidva typy operácií, musí hodnoty registrov najprv uložiť do pamäte a po skončení práce MMX alebo FP ich zase obnoviť. K tomu slúžia inštrukcie FSAVE a FRSTOR.
Vyššie uvedené nedostatky odstraňuje novšia SIMD sada inštrukcií SSE, SSE2 a ďalšie.
Streaming SIMD Extensions

SSE (Streaming S​IMD Extensions, pôvodne nazvaná ISSE, INTERNET Streaming S​​IMD Extensions) je inštrukčná sada typu SIMD (Single Instruction, Multiple Data - jedna inštrukcia, viac dát) navrhnutá Intelom v roku 1999 pre procesor Pentium III ako odpoveď na inštrukčnú sadu 3DNow! od konkurenčnej spoločnosti AMD (ktorá debutovala o rok skôr).
SSE obsahuje 70 nových inštrukcií.
SSE bola pôvodne známa pod menom KNI čo bola skratka pre "Katmai New Instructions" ("Katmai" bolo prvé jadro Pentia III). Táto sada inštrukcií bola jednou z mála vecí, ktorá odlišovala Pentium III od Pentia II. SSE neskôr implementovalo aj AMD vo svojich procesoroch Athlon XP.
Intel neskôr uviedol ďalšiu revíziu SSE2 (u Pentium 4 s jadrom Northwood), SSE3 (u Pentium 4 s jadrom Prescott), SSE4 (u Core 2 Duo s jadrom Conroe), SSE4.1 (Core 2 Duo s jadrom Penryn) a SSE4.2 u Core i7 (jadro Nehalem).
SSE1.
Registre.
SSE pôvodne pridalo 8 nových 128-bitových registrov pomenovaných ako XMM0 až XMM7. Rozšírenie AMD64 od spoločnosti AMD pridalo ďalších 8 registrov XMM8 až XMM15, sú prístupné len v 64-bitovom režime CPU. K dispozícii je nový 32-bitový riadiaci/stavový register MXCSR.
Každý z nich obsahoval štyri 32-bitové registre pre čísla s plávajúcou desatinnou čiarkou.
Každý register obsahoval:
Inštrukcie.
SSE predstavilo ako skalárne tak vektorové ("zbalené" do priečinkov/súradníc) operácie.
Piero Heliczer

Piero Heliczer, rodným menom Piero Giorgio Heliczer (* 20. jún 1937 Rím, Taliansko − † 22. júl 1993 Préaux-du-Perche, Francúzsko) bol taliansky filmový režisér, herec a básnik.
Život.
Narodil sa do židovskej rodiny v Ríme 20. júna 1937 (otec sa volal Jacob, matka Sabina). Roku 1942 hral ako detský herec vo filme "Bengasi" režiséra Augusta Geninu. Onedlho bol počas vojny zabitý jeho otec a on so svojou matkou a mladším bratom odišiel v roku 1947 do Spojených štátov amerických, kde začal študovať na strednej škole vo Forest Hills v newyorskom Queense. Počas štúdií sa zoznámil s básnikom a hudobníkom Angusom MacLisom. Po úspešnom dokončení strednej školy začal v roku 1955 študovať na Harvardovej univerzite, ale štúdií zanechal a roku 1958 spoločne so svojou priateľkou a MacLisom odcestoval do Paríža, kde založil nakladateľstvo Dead Language Press. Zanedlho sa usadil v Londýne a roku 1961 natočil svoj prvý film nazvaný "The Autumn Feast" (spolupracoval na ňom s Jeffreyom Keenom). Tu sa tiež oženil so svojou prvou manželkou, Catherine Maxence Cowper.
Potom, čo sa v roku 1962 vrátil do New Yorku, sa zoznámil s režisérom a básnikom Jackom Smithom a predstavil sa v jeho filme "Flaming Creatures" (1963). Ďalej tu usporadúval rôzne experimentálne predstavenia, ku ktorým hrala živá hudba v podaní skupiny The Velvet Underground (so skupinou občasne vystupoval aj on ako saxofonista). Rôzni jej členovia, napríklad John Cale a Lou Reed, hrali tiež v niektorých nových Heliczerových filmoch (napríklad "Satisfaction" a "Dirt"). Počas šesťdesiatych rokov natočil v New Yorku niekoľko ďalších experimentálnych filmov, neskôr sa vrátil do Európy. Počas osemdesiatych rokov žil ako bezdomovec v New Yorku. Zomrel v roku 1993 pri dopravnej nehode.
Theón

Theón ("Theón") môže byť:
Theon môže byť aj:
Panamerické majstrovstvá v inline hokeji 2011

Panamerické majstrovstvá v inline hokeji 2011 boli v poradí 3. Panamerické majstrovstvá v inline hokeji, ktoré organizuje Panamerická konfederácia kolieskových športov (CPRS). Boli súčasťou "Panamerických majstrovstiev v kolieskových športoch 2011". Konali sa v meste Rosario, v Argentíne od 8.11. marca 2011, za účasti 4 mužských tímov. Pôvodne sa malo na turnaji predstaviť aj družstvo . Zápasy sa hrali v aréne "Estadio Cubierto Club Atlético Provincial" s kapaciotu 5 000 divákov. Turnaj sa skladal z jednej štvorčlennej skupiny, po ktorej nasledovali zápasy play-off. Titul získala domáca po finálovom víťazstve nad .
Mechanik (rozlišovacia stránka)

Mechanik môže byť:
Whole Lotta Love

„Whole Lotta Love“ je skladba anglickej hard rockovej skupiny Led Zeppelin. Je to úvodná skladba icj druhého štúdiového albumu "Led Zeppelin II" a v USA a Japonsku bola vydaná ako singel. V USA sa stala prvým hitovým singlom a dňa 13. apríla 1970 bol certifikovaný zlatou platňou za predaj 1 milión kópií. Podobne ako ostatné skladby Led Zeppelin nebola ako singel vydaná v Spojenom kráľovstve, ale v Nemecku, Holandsku, Belgicku a Francúzsku áno.
V roku 2004 bola skladba zaradená na 75. miesto v zozname Rolling Stone’s 500 Greatest Songs of All Time časopisu "Rolling Stone" a v marci 2005 bola skladba zaradená na 3. miesto v zozname 100 Greatest Guitar Tracks časopisu "Q magazine". V rovnakom zozname časopisu "Rolling Stone" bola zaradená na 11. miesto. V roku 2009 bola hudobnou stanicou VH1 skladba nazvaná ako "tretia najlepšia hard rocková skladba všetkých čias".
Formáty a zoznamy skladieb.
1969 7" singel 
1969 7" radio edit 
1969 7" radio edit 
1969 7" singel 
1970 7" singel 
1970 7" singel 
1970 7" EP 
1970 7" EP 
1970 7" EP 
1970 7" EP 
1970 7" EP 
1970 7" EP 
1970 7" singel 
1997 CD singel 
Notes:&lt;br&gt;
AMD Phenom II

AMD Phenom II je procesor vyvinutý firmou AMD a je nástupcom procesora AMD Phenom. Bol predstavený v decembri 2008. Jadro je K10.5. Radič pamätí vie komunikovať s DDR3 pamäťami (až 1333 MHz). Výnimku tvoria len 3 procesory (X4 920, X4 940BE, ...) vydané ako medzičlánky. Jadro bolo prerobené. L3 cache bolo zvýšená až na 6MB. Výkon sa zdvihol teoreticky o 30% navyše, v praxi záleží na danej zostave a aplikácii. Procesor bol uvedený do pätice AM3, ale je spätne kompatibilný s päticou AM2+. Je použitý menší proces 45 nm. Reálna spotreba procesora bola znížená, ale teoretické TDP zostalo na hodnote až 125 W. Frekvencie predávaných procesorov sú do 3,6 GHz.
Popis.
Phenom II zväčšuje 3× veľkosť L3 cache až na 6MiB oproti maximálne 2MiB u "Phenom I". Funkcia Cool'n'Quiet teraz funguje na celý CPU a je zdokonalená (možnosť podtaktovávať jadrá nezávisle od seba).
Zmena modelového označenia.
AMD s príchodom Phenomu II zmenilo značenie procesorov. Značenie bolo skrátené o jednu číslicu. Nanotechnológia teraz využíva 45nm postup. Maximálna frekvencia sa teraz pohybuje okolo 3,4 GHz pre predávané CPU, oproti 2,6 GHz u "Phenom I". Pri výrobe CPU je použitá "kvapalinová litografia" ("Immersion Lithography"). Phenom II má DDR3 radič, výnimku tvorí verzia pre AM2+, a maximálna oficiálne podporovaná frekvencia je 1333 MHz, ale stále je v CPU radič na DDR2 pamäte. Radič pre DDR3 pamäte pridá maximálne 5% výkonu, ale AMD ide hlavne o nižšiu spotrebu PC a vyššiu priepustnosť pamäťovej časti. Zvýšenie L3 cache z 2 až na 6MB zvýši výkon iba u aplikácií, ktoré to využijú, a to je hlavne serverový trh.
Pretaktovanie.
Nové procesory idú dobre taktovať, možno dosiahnuť 150% základnej frekvencie a nie je problém so štandardným chladením. Pre upresnenie, so vzduchovým chladením dá dosiahnuť hodnôt 3,5-4 GHz, pri extrémnom taktovaní pomocou LN2 možno dosiahnuť s trochou šťastia aj nad 6,5 GHz. Phenom II eliminuje "Cold Bug", dochádzalo k nemu u väčšiny CPU, keď sa podchladili pod danú teplotu a prejavuje sa zamrznutím procesora.
Thermal Design Power

Thermal Design Power (TDP) (doslova „navrhnutý tepelný výkon“) je hodnota, ktorá predstavuje najvyšší možný tepelný výkon, ktorý musí chladenie počítača (CPU, GPU alebo iné súčiastky) vedieť odviesť. Pri elektrických čipoch bez mechanicky sa pohybujúcich častí sa stratové teplo prakticky rovná spotrebovanej energii.
Príklad.
Napríklad chladenie CPU v notebooku môže byť navrhnuté na TDP = 20 W, to znamená, že dokáže odviesť do okolitého prostredia 20 W tepelnej energie (či už pomocou ventilátora, pasívneho vyžarovania, prirodzeného prúdenia vzduchu či všetkými metódami naraz) a pri tom teplota nepresiahne kritické hodnoty špecifikované pre konkrétnu súčiastku (CPU, GPU, ...) výrobcom.
Definícia a problémy.
TDP typicky nie je úplne maximálny výkon daného čipu (ktorý môže byť dosiahnutý pomocou tzv. power vírusu, čo je typ vírusu, ktorý sa snaží procesor zaťažiť inštrukciami, ktoré potrebujú najviac energie), ale výkon, ktorý môže byť dosiahnutý pomocou štandardných aplikácií. Maximálny výkon sa pre deklarovaný môže líšiť typ od typu a výrobcu od výrobcu, pretože každý si vykladá definíciu TDP po svojom.
Definícia AMD.
Ku príkladu definície AMD hovorí: "„TDP je maximálny prúd, ktorý CPU môže odoberať na továrenskom napätí a frekvencii v najhorších tepelných podmienkach“."
Definícia Intel.
Avšak Intel má inú definíciu: 
Z datasheetu CPU s jadrom Northwood: "„Číslo v tomto stĺpci odráža odporúčaný bod a nesvedčí o maximálnom výkone, ktorý môže procesor vyžiariť za najhorších podmienok“."
Pre jadrá Prescott má ešte iné vysvetlenie: "„TDP by malo byť použité ako cieľ pre návrh chladenia pre daný CPU. TDP nie je maximálny tepelný výkon, ktorý môže CPU vyžiariť“."
Pre jadrá Conroe (Core 2 Duo) a novšie už Intel stanovuje TDP iným spôsobom - spoločné pre viac radov procesorov a značne nadsadené. Maximálne teplo vyžiarené procesormi s jadrami Sandy Bridge nezriedka nie je ani polovičná ako deklarovaná hodnota TDP. V prípade nenáročných počítačových zostáv bez samostatných grafických kariet sa tak ľahko môže stať, že je spotreba celej počítačovej zostavy (bez monitora) nižšia, než TDP použitého procesora (t.j. spotreba procesora, základnej dosky, pevného disku, operačnej pamäte, ventilátorov + straty v zdroji ).
Záver.
"TDP môže byť použité pre približné určenie predstavy o tepelnom výkone daného čipu." Porovnávať napríklad procesory AMD a Intel (alebo dokonca inej série čipov od rovnakej firmy) pomocou TDP nie je možné z dôvodu rôzneho výkladu TDP oboch firiem. TDP tiež nič nehovorí o spotrebe procesora pri nízkej záťaži (kancelárska práca, ...) ktorá je napríklad u notebookov oveľa dôležitejšia ako spotreba pri plnej záťaži (výpočtovo náročné úlohy sa robia "na zásuvku", v "teréne" sa skôr zaujímame o výdrž pri písaní v textovom procesore, čítanie e-mailov a prezeranie webových stránok).
TDP

TDP môže byť:
AMD Bulldozer

Bulldozer je kódové meno procesorových jadier spoločnosti AMD po architektúre K10, ktoré sú naplánované na prvú polovicu roka 2011. Má byť vyrábaný 32nm procesom SOI, s 4, 8 a 16 jadrami a navrhnutým tepelným výkonom medzi 10 a 100 wattov. AMD ním chce nahradiť svoje procesory Athlon/Opteron a sľubuje si tiež zastaviť svoj pokles podielu na trhu mainstreamových x86/x86-64 procesorov na úkor Intelu. Ich súčasnej rade Intel Core i7 na architektúre Nehalem má Bulldozer konkurovať, a to na desktopoch, serveroch a výkonných notebookoch (pre mainstreamové notebooky, netbooky, UMPC a mobilné zariadenia s malou spotrebou zase pripravuje jadra Bobcat). Informácie o Bulldozer boli zverejnené v novembri 2009 a spolu s nimi aj mená dvoch procesorových radov založených na ňom - "Interlagos" a "Zambezi".
U Bulldozer ide o kompletne nový návrh (s novou mikroarchitektúrou). Má byť voľbou pre jednočipové riešenie CPU a GPU a podľa vyhlásenia spoločnosti má toto jadro "dostať do rovnováhy dedikované a zdieľané systémové prostriedky a zabezpečiť vysoko kompaktný návrh s väčším množstvom [procesorových] jadier, ktoré bude ľahko replikovať na čip pre škálovateľnosť výkonu." Inými slovami, AMD sa spolu s návrhom Bulldozer snažila nájsť lepšie spôsoby jednoduchšej a efektívnejšej výroby viacjadrových procesorov s väčšou flexibilitou pre pokrytie širšej ponuky. Jadrá procesorov postavených na Bulldozer majú podporovať najnovšie multimediálne aj iné rozšírenia inštrukčnej sady (medzi inými SSE4.1, SSE4.2, SSE5, AES, CLMUL) vrátane aj tých do budúcnosti navrhovaných (AVX od Intelu a XOP a FMA4 od samotnej AMD). Má tiež mať dve 128bitové FPU s technikou FMA integrované do jedného 256bitového koprocesora, to spolu s dvoma celočíselnými jednotkami so štvornásobným pipelining. Bulldozer má tiež predstaviť L2 cache zdieľanú medzi modulmi jadier na tejto architektúre (až 2 MiB). Tento návrh AMD nazýva "Bulldozer module". Bulldozer teda predstavuje akýsi základný stavebný blok, z ktorého budú zložené budúce procesory od AMD. 16-jadrový procesor bude mať 8 týchto modulov ale pod operačným systémom budú videné ako dve fyzické jadrá.
Modely.
Server.
Séria Opteron 4200
Séria Opteron 6200
AMD Piledriver

AMD Piledriver je procesorová mikroarchitektúra vyvinutá spoločnosťou Advanced Micro Devices (AMD) ako nástupca architektúry AMD Bulldozer. Primárne je určená pre trh desktopov, serverov a mobilných zariadení.
Zmeny sú z veľkej časti rozšírenie Bulldozeru - Piledriver používa rovnaký návrh modulu s vylepšením predvídania vetvenia a plánovača aritmetickej logickej jednotky, rovnako ako optimalizácia výkonu. Vo výsledku boli zvýšené pracovné frekvencie o 8-10% a okolo 15% vo výkonnostnej charakteristike. Napríklad FX-9590 je o 30-35% rýchlejší ako FX-8150 založené na Bulldozer. 
Procesory založené na mikroarchitektúre Piledriver boli prvýkrát predstavené 15. mája 2012 s APU s kódovým menom "Trinity" - radom pre mobilný trh. APU radu FX cielené do desktopov nasledovali na začiatku októbra 2012. Procesory pre servery radu Opteron založené na Piledriver boli oznámené v decembri 2012.
Procesory architektúry Piledriver sa vyrábajú 32nm výrobnou technológiou. Ich základné inštrukčná sada je AMD64 a pasujú do socketov AM3+, FM2, FS1r2 a FP2. Procesové jadrá tejto architektúry môžu byť buď AMD APU, AMD FX alebo Opteron. Na začiatku roka 2014 bol uvedený nástupca Piledriver, AMD Steamroller, ktorý okrem iného prešiel na 28 nm a úplne zrušil rad FX.
Vylepšenia.
Piledriver oproti architektúre Bulldozer má:
Procesory.
Serverový trh.
Dokumenty "AMD roadmap" na rok 2014 počítajú pre servery s procesorom založeným na Piledriver označený Warsaw s až 16 jadrami.
AMD Steamroller

AMD Steamroller je procesorová mikroarchitektúra vyvíjaná spoločnosťou Advanced Micro Devices (AMD). Tá má byť následníkom architektúry AMD Piledriver. APU (Accelerated Processing Units) architektúry Steamroller majú naďalej používať dvojjadrové moduly ako ich predchodcovia, zatiaľ čo sa budú snažiť dosiahnuť väčšiu úroveň paralelizmu.
APU Steamroller sa začali vyrábať na začiatku roka 2014. Sú vyrábané 28 nm výrobnou technológiou. Pasujú do pätíc Socket FM2+.
Prehľad.
APU Steamroller budú mať dvojjadrové moduly rovnako ako tomu je u architektúry AMD Bulldozer a AMD Piledriver. Záber Steamrolleru je na väčší paralelizmus. Vylepšenia sa očakávajú na nezávislých dekodéroch inštrukcií pre každé jadro v module, o štvrtinu väčšou šírkou záberu na vlákno, lepšie plánovače inštrukcií, vylepšené predpovedanie vetvenia, väčšie a inteligentnejšie cache, až o 30% menej neupravených dát v cache, o 20% menej chybných predpovedí vetvenia, dynamicky meniteľná veľkosť L2 cache, front mikrooperácií, viac interných zdrojov registrov a vylepšený radič pamäte.
AMD odhaduje, že tieto vylepšenia zvýšia IPC (instructions per cycle) o 30%, zatiaľ čo pri vysokých pracovných frekvenciách procesorov bude znížená spotreba energie.
História.
V roku 2011 oznámila AMD tretiu generáciu radu procesorov Bulldozer pre rok 2013 s tým, čo vtedy nazvala "ďalšou generáciou Bulldozer", vyrábanú 28nm výrobným procesom. 21. septembra 2011 uniklo z prezentácie AMD, že sa táto generácia bude volať Steamroller. V novembri 2013 AMD potvrdila, že neobnoví ani rady FX ani verzie Socket AM3+. V januári 2014 prišli na trh prvé procesory tejto mikroarchitektúry, rad Kaveri.
Procesory.
APU.
Boli oznámené dve rady APU:
Kaveri.
Určený pre trh bežných až lacných desktopov; pre socket FM2+. 14. januára 2014 mali rad Kaveri vystriedať radu Trinity/Richland čoby tretej generácie označenie A10, A8, A6 a A4 pre trh desktopov.
Tieto APU majú 2 až 4 vylepšené jadrá Steamroller B, integrovaný GPU GCN 1.1 Volcanic Islands integrated GPU (Radeon Rx 200) a dva integrované ovládače DDR3. APU Kaveri nie sú kompatibilné so základnými doskami s päticou FM2.
Rad Kaveri pre notebooky a výkonné počítače sa bude nazývať "Indus", kým čipset FCH bude mať kódové označenie "Bolton".
Berlin.
Pre trh výkonných počítačov, vrátane serverov. APU Berlin budú podobné Kaveri, budú mať 4 jadrá Steamroller, až 512 stream-procesorov a podporu pamäte ECC.
Pre servery.
Dokumenty "AMD roadmap" na rok 2014 počítajú pre servery so štvorjadrovými APU s kódovým označením Berlin a procesorom založeným na Piledriver označený Warsaw s až 16 jadrami.
AMD Excavator

AMD Excavator je procesorová mikroarchitektúra, ktorú vyvíja spoločnosť AMD a ktorá má byť nástupcom mikroarchitektúry AMD Steamroller.
Už 12. októbra 2011 odhalila AMD, že Excavator bude 4. generáciou procesorového jadra založeného na koncepte Bulldozer. Kódové meno CPU (presnejšie APU) založenom na architektúre Excavator bude "Carrizo" a jeho uvedenie na trh sa plánuje na rok 2015. Pre procesory tejto architektúry AMD pôvodne zamýšľala výrobný proces 20nanometrov, neskôr ale zvolila 28 nm.
APU Excavator má podporovať najnovšie inštrukčné sady ako SSE4.1, SSE4.2, AES, PCLMUL, AVX, BMI1, F16C, MOVBE, AVX2, BMI2 a RDRAND, z čoho podpora 256bitovej AVX2 naznačuje prepracovanie koprocesora (jeho zbernica), poťažmo celého jadra typu Bulldozer, s potenciálom ďalšieho navýšenia rýchlosti. Taktiež má prísť s pamäťovými ovládačmi pre DDR3 a DDR4 - zatiaľ nevedno či na rovnakej vrstve alebo vzájomne výlučnými. Server ExtremeTech v decembri 2013 zašpekuloval nad uniknutým materiálmi o AMD, že Excavator môže byť poslednou architektúrou sady x86.
Matúšove pašie

Matúšove pašie (nem. "Matthäus-Passion", lat. "Passio Domini Nostri J. C. Secundum Evangelistam Matthaeum"), "BWV" 244 je oratórium J. S. Bacha z roku 1727. 
Námetom je úryvok z Matúšovho evanjelia, kapitola 26 a 27, ktorý zobrazuje Umučenie Ježiša Krista. Názov pochádza z latinského slova "passio" (utrpenie, umučenie), ktorým čítanie pašií pri bohoslužbe začínalo. Ide o najznámejšie zhudobnenie tohoto evanjeliového textu.
Je to jedna z dvoch Bachových pašiových skladieb, ktoré sa zachovali v úplnosti (okrem Jánových pašií z roku 1724). Vznikla v poslednom období jeho tvorby, kedy zastával miesto kantora kostola sv. Tomáša v Lipsku. Skladba mala premiéru na Veľký piatok 15. apríla roku 1729. Potom ležala sto rokov v zabudnutí v archíve do doby, kedy ju našiel a svetu predstavil Felix Mendelssohn-Bartholdy 11. marca roku 1829 v berlínskej Sing-Akademii.
Burionka iz Masľonkino

Burionka iz Masľonkino () je sovietska animovaná bábková rozprávka, odvysielaná po prvýkrát roku 1973 vo Sverdlovskej televízii. Výrazne čerpá z folklórnych námetov.
Dej.
V dedine Masľonkino býva krava menom Burionka, ktorá je spomedzi všetkých kráv najkrajšia. jedného dňa sa stratí v lese. Zúfalá sa chce otráviť (muchotrávka dokonca vyrastie priamo pred ňou, no v tom prichádza vlk a ona od strachu upadá do mdlôb. Vlk bol za kravou poslaný svojou milovanou líškou, ktorá chce si ju zahnať na svoj dvor a predávať maslo a smotanu. Avšak vlk je taký očarený Burjonkou, že ju radšej zavedie späť do Masľonkina, kde sa jej návrat oslávi pekne po Rusky - tancom a spevom.
Light My Fire

„Light My Fire“ je skladba americkej rockovej skupiny The Doors, ktorá bola nahraná v auguste 1966 a vydaná bola v prvom januárovom týždni 1967 z ich debutového albumu "The Doors". Dňa 1. júna 1967 bola vydaná ako upravený singel a v americkom rebríčku Billboard Hot 100 sa koncom júla na 1. mieste udržala tri týždne. Bol to prelomový hit skupiny a je považovaný za ich signature song. Singel bol certifikovaný zlatou platňou asociáciou RIAA v roku 1967 za predaj 1 milión kusov.
Časopis "Rolling Stone" ju zaradil na 35. miesto vo svojom zozname Rolling Stone’s 500 Greatest Songs of All Time. Tiež bola zaradená medzi Skladby storočia.
Clairvaux-les-Lacs (kantón)

Clairvaux-les-Lacs je francúzsky kantón v obvode Lons-le-Saunier v departemente Jura v regióne Franche-Comté. Tvorí ho 24 obcí.
Nová Huta (Rumunsko)

Nová Huta () je obec v župe Bihar v Rumunsku.
Ide o typickú kopaničiarsku obec. Skladá sa z dedín: Nová Huta (), Stará Huta (), Sočet () a Židáreň ().
V obci nie je vodovod a do jednotlivých dedín nevedie spevnená cesta.
Demografia.
Nová Huta je obcou s najväčším podielom slovenského obyvateľstva z obcí Rumunska - takmer 96,4%, čo možno vidieť na zemepisných názvoch, ako sú „Chrapcín, Varatik, Podbáň, jedenásty kilometer, Ursa, Pod Krikľovkou, Ďubácke jámky, Na dubine, Bušakov vrch, Na sánkoch, Košary, Šipot, Ďalubov, Hombalky, Ronďoš, Bystrá, Žurtina, Brezina, Legeľov (pastviny)“, ako i v názvoch jednotlivých dedín.
Couiza (kantón)

Couiza je francúzsky kantón v obvode Limoux v departemente Aude v regióne Languedoc-Roussillon. Skladá sa z 22 obcí.
Couiza

Couiza môže byť:
Rallye Dakar 2015

Rallye Dakar 2015 bol 37. ročník prestížneho podujatia, ktoré sa konalo v Južnej Amerike.
Vytrvalostné preteky začali 4. januára v argentínskom meste Buenos Aires, kde zároveň po 13. etapách 17. januára aj skončili. Trať dlhá 9308 km viedla okrem Argentíny aj územím Čile a Bolívie. Súťažili jazdci motocyklov, štvorkoliek, automobilov a kamiónov. 
Etapy.
Pozn.: * poradie po penalizácii
Výsledky slovenských účastníkov.
Slovensko v tomto ročníku reprezentovali:
Pozn.: * poradie po penalizácii
Cormeilles (kantón)

Cormeilles je francúzsky kantón v obvode Bernay v departemente Eure v regióne Horný Normandie. Skladá sa z 11 obcí.
Lunel

Lunel môže byť:
Lunel (kantón)

Lunel je francúzsky kantón v obvode Montpellier v departemente Hérault v regióne Languedoc-Roussillon. Tvorí ho 13 obcí.
Sarlat-la-Canéda (kantón)

Sarlat-la-Canéda je francúzsky kantón v obvode Sarlat-la-Canéda v departemente Dordogne v regióne Akvitánsko. Tvorí ho 12 obcí.
Varilhes (kantón)

Varilhes je francúzsky kantón v obvode Pamiers v departemente Ariège v regióne Midi-Pyrénées. Tvorí ho 18 obcí.
Varilhes

Varilhes môže byť:
Montdidier (kantón)

Montdidier je francúzsky kantón v obvode Montdidier v departemente Somme v regióne Pikardia. Skladá sa z 34 obcí.
Drulingen (kantón)

Drulingen je francúzsky kantón v obvode Saverne v departemente Bas-Rhin v regióne Alsasko. Tvorí ho 26 obcí.
Metzervisse (kantón)

Metzervisse je francúzsky kantón v obvode Thionville-Est v departemente Moselle v regióne Lotrinsko. Tvorí ho 27 obcí.
Châteauneuf-sur-Cher

Châteauneuf-sur-Cher môže byť:
Metzervisse

Metzervisse môže byť:
Thionville-Ouest

Thionville-Ouest môže byť:
Thionville-Est

Thionville-Est môže byť:
Châteauneuf-sur-Cher (kantón)

Châteauneuf-sur-Cher je francúzsky kantón v obvode Saint-Amand-Montrond v departemente Cher v regióne Centre-Val de Loire. Tvorí ho 11 obcí.
Saint-Martory

Saint-Martory môže byť:
Saint-Martory (kantón)

Saint-Martory je francúzsky kantón v obvode Saint-Gaudens v departemente Haute-Garonne v regióne Midi-Pyrénées. Tvorí ho 12 obcí.
Noailles (kantón)

Noailles je francúzsky kantón v obvode Beauvais v departemente Oise v regióne Pikardia. Skladá sa z 21 obcí.
Chambon-sur-Voueize

Chambon-sur-Voueize môže byť:
Chambon-sur-Voueize (kantón)

Chambon-sur-Voueize je francúzsky kantón v obvode Aubusson v departemente Creuse v regióne Limousin. Tvorí ho 11 obcí.
Castelnau-de-Médoc (kantón)

Castelnau-de-Médoc je francúzsky kantón v obvode Lesparre-Médoc v departemente Gironde v regiónu Akvitánsko. Tvorí ho 19 obcí.
Maignelay-Montigny

Maignelay-Montigny môže byť:
Maignelay-Montigny (kantón)

Maignelay-Montigny je francúzsky kantón v obvode Clermont v departemente Oise v regióne Pikardia. Skladá sa z 20 obcí.
Les Andelys

Les Andelys môže byť:
Les Andelys (kantón)

Les Andelys je francúzsky kantón v obvode Les Andelys v departemente Eure v regióne hornej Normandii. Skladá sa z 20 obcí.