burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Robert Allan Monroe

Robert Allan Monroe (* 30. október 1915, Lexington, Kentucky, USA – † 17. marec 1995) bol americký podnikateľ a výskumník psychiky.
Bol synom lekárky a univerzitného profesora. Svoju školskú dochádzku začal už v štyroch rokoch svojho veku v meste Lexington, v štáte Kentucky. Štúdium ukončil na Štátnej univerzite v Ohiu v odbore zdravotnícka technika, umenie a veda. Do roku 1956 pôsobil v New Yorku v spoločnosti s názvom RAM Enterprises, ktorej bol zakladateľom a ktorá sa zameriavala na rozhlasovú produkciu. V rokoch 1956 až 1962 jeho spoločnosť odkúpila tri nezávislé rozhlasové stanice a premenovala sa na Monroe Industries, Inc.
Robert Monroe je autorom kníh, ktoré popularizujú mimotelesné zážitky. Svoj prvý mimotelesný zážitok mal v roku 1956. Po rokoch experimentovania založil Monroeov inštitút, v ktorom vyvinul metódu mozgovej synchronizácie známej pod názvom Hemi-Sync na princípe použitia binaurálnych signálov.
Bibliografia.
Robert Monroe je autorom týchto kníh:
Nakš-e Rostam

Nakš-e Rostam (iné prepisy: Nakše Rostam, Naqš-e/Naqše Rostam, Nakš-e/Nakše Rustam, Naqš-e/Naqše Rustam, Nakš-i/Nakši Rustam, Naqš-i/Naqši Rustam; doslova: Rustamov obraz) je skalná stena neďaleko Stachru v Iráne, do ktorej sú vytesané hrobky achajmenovských kráľov a reliéfy z dôb prvých Sasánovcov. Pred skalou stojí dvanásťmetrová veža Ka‘ba-je Zardošt, o ktorej pôvodnom účele sa dodnes vedú vedecké debaty; iste však plnila významné náboženské funkcie.
Z achajmenovských hrobiek, vybudovaných zhruba desať metrov nad zemou a majúcich tvar gréckeho kríža, je možné bezpečne identifikovať iba hrobku kráľa Dareia I. vládnúceho v rokoch 522/521-486 pred Kr. Ostatné tri sa väčšinou pripisujú Xerxovi I., Artaxerxovi I. a Dareovi II., tj. panovníkom z 5. storočia pred Kr. Vo vnútri hrobky Dareia I. je rad postranných chodieb a miestností, ktoré by poskytli priestor prinajmenšom trom sarkofágom. O tom, kde bol pochovaný sám kráľ, sa pochopiteľne diskutuje.
Pozoruhodné sú aj monumentálne sasánovské reliéfy, najmä „historický“ reliéf kráľa Šápúra I. z 3. storočia po Kr. Sú na ňom okrem kráľa zobrazení aj rímski cisári Valerianus a Philippus Arabs, z ktorých prvého Šápúr zajal a druhého donútil k plateniu tribútu. V pozadí stojí popredný predstaviteľ zarathuštrovskej „štátnej“ cirkvi, kňaz Kartír. Tiež králi Ardašír I., Báhrám II., Narsé a niekoľko ďalších (identifikácia je sčasti sporná) tu zanechali „svoje“ reliéfy.
Istachr

Istachr alebo Stachr alebo (podľa novovekej perzskej výslovnosti) Estachr bolo staroveké perzské mesto ležiace v dnešnej iránskej provincii Fárs severozápadne od Perzepolisu. 
Jeho trosky sa rozkladajú na vrcholku výšiny, vypínajúcej sa neďaleko od cesty zo Šírázu do Isfahánu, prvé osídlenie sa datuje už do 4. tisícročia pred Kr. V historickej dobe tu pravdepodobne stálo elamské mesto, avšak skutočný rozkvet Stachru spadá až do achajmenovskej a hlavne sasánovskej epochy. Zakladateľ sasánovskej dynastie Sasán bol kňazom miestneho chrámu bohyne Anáhity a jeho potomkovia sa tu podľa všetkého dávali korunovať za perzských kráľov. V roku 640 po Kr. Stachrčania statočne odrazili prvé útoky Arabov, už tri roky nato sa ale museli vzdať. Po protiarabskej vzbure bol potom Stachr v rokoch 648/649 vyplienený a jeho obyvateľstvo sčasti vyvraždené - v 12. storočí zostalo z kedysi významného mesta už iba niekoľko domov s približne stovkou obyvateľov. Úlohu spádového centra oblasti postupne prevzal Šíráz, založený roku 684 zhruba o 85 km južnejšie.
Sásán

Sásán alebo Sasán († okolo 200 po Kr.) bol veľkňaz chrámu bohyne Anáhity v meste Stachr v iránskej provincii Fárs (po grécky Persis) a zároveň zakladateľ rodu, ktorý začínajúc Ardašírom I. (224240/241) vládol viac ako štyristo rokov Iránu a Mezopotámii (odtiaľ Sasánovci).
Sasán je jednou z najzáhadnejších postáv starovekých perzských dejín. Podľa najpravdepodobnejšieho podania bol otcom Pápaka, neskoršieho kráľa v Stachru a dedom kráľa kráľov Ardašíra I., ktorý rozvrátil partskú ríšu a založil novoperzskú ríšu. Niektoré pramene však tvrdia, že Sasán bol v skutočnosti Ardašírovým otcom a že Pápak jeho syna iba prijal za vlastného. Tento zmätok spôsobuje diametrálne odlišné interpretácie začiatku sasánovských dejín.
Anáhitá

Anáhitá (iné mená: Anáhít, Ardvísúra) bola perzská bohyňa. Pre starých Peržanov bola personifikáciou životnej sily a plodnosti. Uctievali ju už achajmenovskí králi, napr. Artaxerxes II., nového rozmachu však jej kult dosiahol za Sasánovcov, ktorí boli pôvodne kňazmi jej chrámu v Stachru. V Arménsku a rímskej ríši Anáhitu niekedy stotožňovali s Dianou.
Miguel Serveto

Miguel Serveto (* 29. september 1511, Villanueva de Sijena, Španielsko – † 27. október 1553, Ženeva, Švajčiarsko) bol španielsky lekár, teológ, kartograf a humanista.
Osobný lekár biskupa vo francúzskej Vienne, Ako prvý Európan vedecky skúmal a opísal pľúcny krvný obeh. Pre kritiku učenia o svätej Trojici ho za pobytu v Ženeve na rozkaz Kalvína zatkli a ako kacíra upálili.
Šachinšach

Šachinšach alebo šáhinšáh alebo šáhanšáh (po staroperzsky "chšájathija chšájathijánam", po stredoperzsky a partsky "šáhán šáh") bol tradičný titul iránskych vládcov v staroveku s významom kráľ kráľov. Používali ho ako perzskí Achajmenovci a Sasánovci, tak aj vládcovia partskej dynastie Arsakovcov. Slovo "chšájathija" (šáh), prekladané do slovenčiny ako kráľ, je pravdepodobne médskeho pôvodu a doslova označuje muža „vyznamenaného vládou“. Titul ako taký prevzali Peržania z Urartu, jeho začiatky sú však asi mezopotámske.
Usudzuje sa, že výrazom kráľ kráľov sa pôvodne zdôrazňovala príslušnosť panovníka k vládnúcej dynastii, zhruba v zmysle „kráľ, ktorého predkovia boli králi“, a nie vláda nad podriadenými (lokálnymi) kráľmi. V prípade Achajmenovcov je možné uvažovať aj o tom, že sa tým mala demonštrovať vláda perzských kráľov nad starými ríšami v oblasti Predného východu (nad Médiou, Babyloniou atď.).
Od Peržanov a Partov prevzali titul kráľ kráľov aj iní monarchovia, či už v oblasti dnešnej Indie alebo napr. v Palmýre na území rímskej ríše, napriek tomu je však výraz spojený najmä s oblasťou jazykovo iránskou. V modernej dobe ho v Iráne nakrátko oživila dynastia Pahlaví (1925 - 1979) v rámci svojej koncepcie „dva a pol tisícročného trvania monarchie“.
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2011

Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2011 boli najvyššia hokejová súťaž Medzinárodnej hokejovej federácie, ktorá sa konala na Slovensku v mestách Bratislava a Košice. Rozhodol o tom kongres Medzinárodnej hokejovej federácie IIHF ("International Ice Hockey Federation") počas Majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Slovensko tam v hlasovaní zdolalo protikandidátov Švédsko a Maďarsko. Majstrom sveta sa stalo Fínsko, Slovensko skončilo na konečnom 10. mieste. Nováčikmi boli víťazi skupín I. divízie MS 2010 Slovinsko a Rakúsko, ktoré obsadili posledné dve miesta a zostupujú naspäť do I. divízie. Na MS 2012 ich nahradili Taliansko a Kazachstan, ktoré sa po roku vrátili do elitnej Top divízie.
Majstrovstvá sa uskutočnili v dňoch 29. apríla 2011 až 15. mája 2011. V histórii samostatného Slovenska bolo toto hostiteľstvo prvé. V rámci bývalého Česko-Slovenska sa už odohrali v Bratislave niektoré zápasy šampionátov v roku 1959 a 1992. Doposiaľ jediným vrcholným podujatím organizovaným IIHF pre reprezentačné mužstvá v kategórii mužov, ktoré sa konalo výlučne na území Slovenska, boli už zaniknuté Majstrovstvá Európy v roku 1925 vo Vysokých Tatrách.
Podmienkou udelenia práv na usporiadanie MS bolo postavenie nového hokejového štadióna v Bratislave, kde sa konali kľúčové zápasy majstrovstiev. Začiatkom roku 2008 ešte nebolo jasné, kde bude štadión stáť. Uvažovalo sa o viacerých lokalitách, napr. na juhu Petržalky pri Janíkovom dvore. Nakoniec sa rozhodlo o rekonštrukcii štadióna Ondreja Nepelu. Štadión sa začal rekonštruovať na jar roku 2009, skolaudovaný bol v apríli 2011.
Víchrovníkotvaré

Víchrovníkotvaré alebo rúrkonosce ("Procellariiformes") sú rad letcov. 
Sú to albatrosy a ich príbuzenstvo. Sú to morské vtáky, vyskytujúce sa na celom svete. Veľkú časť života trávia ďaleko od pevniny. Vznášajú sa nízko nad vlnami alebo sa potápajú pod hladinu za planktónom, rybami alebo inými morskými živočíchmi. Okrem všeobecne známych veľkých albatrosov patri do tejto skupiny vtákov menšie fulmary, tajfúnniky, víchrovníky, ako aj útle búrkozvesty a pelikánovce. 
Existuje 108 recentných druhov víchrovníkotvarých.
Telesné znaky.
Všetky druhy tohto radu majú rúrkovité nozdry, čo je medzi vtákmi jedinečný znak. 
Majú krátky krk, chvost a nohy. Medzi troma prstami, smerujúcimi dopredu, sú plávacie blany. Väčšina druhov má veľmi dlhé krídla (albatros sťahovavý s rozpätím krídel až 3,5 m dosahuje rekord dnes medzi žijúcimi vtákmi-prekoná aj kondora). Iným povšimnutiahodným znakom vtákov tohto radu je ich mimoriadne citlivý čuch, pomocou ktorého nájdu potravu a vlastnú hniezdnu noru aj potme. Každý jedinec má pravdepodobne svoj charakteristický pach. Vtáky tohto radu majú hákovito zakončený zobák s ostrými hranami, vďaka čomu uchopia a poradia si aj so slizkou korisťou. Albatrosy sa od ostatných príslušníkov tejto skupiny líšia tým, že nozdry majú po bokoch zobáka,nie na jeho chrbte. Víchrovníky letia nízko nad hladinou, a tak si hľadajú potravu.Niektoré druhy sa pritom nohami dotýkajú hladiny, aby potencionálnu korisť prinútili k pohybu.
Rozmnožovanie.
Všetky vtáky patriace do tohto radu hniezdia na súši, spravidla na neprístupných ostrovoch a skalných útesoch.Na hniezdiská sa vracajú každý rok a mnohé vytvárajú obrovské kolónie, v ktorých môže hniezdiť aj milión párov. Mnohé druhy sa tam vracajú z lovu na mori až po zotmení, keď ich menej ohrozujú predátory. Samica znáša jedno vajce. Hniezdo zvykne byť v nore vyhrabanej v pôde alebo v puklinách skál. Inkubačná doba je u rúrkonoscov pomerne dlhá.Rodičia kŕmia mláďatá mimoriadne výživnou, ale veľmi zapáchajúcou olejovitou hmotou, ktorú vylučujú zo žalúdka.
Let.
Tieto vtáky otvorených morí sú výborne adaptované na vytrvalostný let. Dokážu preletieť obrovské vzdialenosti a prežiť aj silné búrky. Spôsob letu závisí od veľkosti vtáka, a teda aj od rozpätia jeho krídel. Druhy s veľkými rozmermi, ako napríklad albatrosy, častejšie plachtia, ako aktívne lietajú. Dlhé krídla albatrosa sú adaptáciou,ktorá mu umožňuje plachtiť. Bez jediného mávnutia krídlami dokáže lietať aj celé hodiny. Využívajú pritom turbulencie vetra nad vlnami.Vzostupné prúdy vetra, ktoré sa dvíhajú nad každou vlnou, im dodávajú dostatočný vztlak na to, aby sa v povetrí udržali bez najmenšieho mávnutia krídlom. Je to energeticky veľmi efektívny spôsob letu, známy aj ako dynamické plachtenie. Ľahké búrkozvesty sa pohybujú plachtením aj aktívnym letom.
Systematika.
Rad víchrovníkotvaré/rúrkonosce (Procellariiformes):
Partská ríša

Partská ríša alebo Partské kráľovstvo bol štát, ktorý sa nachádzal na území dnešného Iránu a okolitých štátov medzi 2. polovicou 3. storočia pred Kr. a rokom 224 po Kr.
Prvým hlavným mestom bola Nisa (Nisaja), potom spolu so šírením územia na západ sa hlavné mesto presúvalo, nakoniec ním bol Ktésifón na rieke Tigris. Významné mestá boli Darabgird, Firúzábád, Hatra, (znovu založený) Aššur a Dúra Európos.
Predohra.
Po smrti Alexandra Veľkého, do ktorého ríše toto územie patrilo, pripadol dnešný Irán a okolie Seleukovcom (Seleukovská ríša). Seleukovská ríša sa postupne na východe rozpadala – odtrhla sa provincia Baktria a provincie Partia a Hyrkánia roku 248 pred Kr. dobyl Arsakes, vodca skýtskeho kmeňa Partov a zakladateľ dynastie Arsakovcov. Tak vznikla pôvodne na týchto dvoch územiach (na juhovýchod od Kaspického mora) Partská ríša.
Dejiny.
Ríša spočiatku bojovala so Seleukovskou ríšou na západe a juhu. Za Mithradáta I. (171 – 138 pred Kr.) sa ríša významne rozšírila až po (vrátane) Mezopotámiu na západe (definitívne okolo 130 pred Kr.) a ústie Indusu na východe. Od roku 138 pred Kr. ríšu ohrozovali z východu Tochari a Sakovia (Skýti), ale Mithradátes II. (123-87 pred Kr.) ich odrazil. Od 1. storočia pred Kr. bola častým súperom jednak Rímska ríša na západe a jednak aj Sakovia na východe. Rímska ríša najneskôr od druhej polovice 1. storočia pred Kr. kontrolovala časť bývalých achajmenovských dŕžav, najmä Malú Áziu, Sýriu a Egypt. S Rimanmi sa ríša stretla najmä vo víťaznej bitke pri Charrane (Charrae, Karrhách) v roku 53 pred Kr., ale boje ďalej pokračovali. Hranica medzi Partskou ríšou a rímskym impériom sa po mnohých vojnách ustálila v 1. storočí na strednom Eufrate a ani dočasné Trajánove výboje v Mezopotámii (114–117) na tom veľa nezmenili.
Rody spravujúce jednotlivé oblasti ríše mali značnú autonómiu. Zvláštne postavenie mali najmä Peržania v oblasti Perzie (Párs), Charakéné pri ústí Eufratu, Elymais (Elam), Média a Veľká Arménia. Toto sa ríši stalo osudným: Arsakovci si vládu v ríši udržali až do roku 224, kedy perzský vládca, Sásánovec Ardašír, zvrhol Arsakovca Artabána IV. a vytvoril Novoperzskú ríšu.
NGC 6101

NGC 6101 je guľová hviezdokopa v súhvezdí Rajka, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 1. júna 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,2.
NGC 6102

NGC 6102 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 24. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 6103

NGC 6103 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 27. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 6104

NGC 6104 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 16. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 6105

NGC 6105 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 1. júla 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,8.
NGC 6106

NGC 6106 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 13. apríla 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 6107

NGC 6107 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 1. júla 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 6108

NGC 6108 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 10. júla 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 6109

NGC 6109 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 7. júla 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 6110

NGC 6110 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 10. júla 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,8.
NGC 6111

NGC 6111 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 31. mája 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 6112

NGC 6112 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 7. júla 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 6113

NGC 6113 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 19. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 6114

NGC 6114 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 10. júla 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 6115

NGC 6115 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 8. júla 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,8.
NGC 6116

NGC 6116 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 10. júla 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
NGC 6117

NGC 6117 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 5. júla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 6118

NGC 6118 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 14. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,7.
NGC 6119

NGC 6119 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 27. apríla 1827.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15,3.
Chafarinas

Chafarinas (po španielsky "Islas Chafarinas") je skupina neveľkých ostrovov patriacich Španielsku, ležiacich v Stredozemnom mori od pobrežia Maroka neďaleko od hranice Maroka s Alžírskom, východne od Melilly, španielska exkláva na marockom pobreží.
Ostrovy a okolité more majú status národnej prírodnej rezervácie. Na ostrovoch je malá španielska posádka a maják.
Etymológia.
Názov Chafarinas pochádza zo slova „"chofar"“, čo znamená v miestnom nárečí arabského jazyka „"pirát"“. Názov je spojený s tým, že koncom 19. a na začiatku 20. storočia ostrovy boli základňou pirátov. Tieto ostrovy sa spomínali pod menom "Tres insulae" v latinskom spise z 3. storočia „"Itinerarium Antonini"“.
Geografia.
Táto skupina sa skladá z troch ostrovov (zo západu na východ): Congreso, Izabel II. a Del Rey.
Maximálna nadmorská výška: kopec "Cerro Nido de las Águilas" „Orlie hniezdo“ na ostrove Congreso s výškou .
Celková rozloha ostrovov: 
Ostrovy sú vulkanického pôvodu. Od pevniny sú oddelené plytkým prielivom s hĺbkou 10 – .
Rastlinná a živočíšna ríša.
Na pevnine: 180 druhov rastlín (15 endemických severoafrických druhov); 12 druhov plazov (1 endemický), 90 druhov vtákov (10 druhov hniezdiacich na ostrovoch), 153 druhov bezstavovcov:11 druhov slimák, 12 druhov stonožka, 74 druhov pavúkov, 56 druhov hmyzu.
V mori: 64 druhov vodných rias, 26 druhov ostnokožcov, 150 druhov krúžkovcov, 60 druhov rýb.
Obyvateľstvo.
Stále obyvateľstvo na ostrovoch nie je. Na ostrove Izabelly II. je malá posádke španielskej armády, obsluhujúca biologickú stanicu a maják. Ostrovy Congreso a Del Rey sú neobývané. Na ostrove Congreso je posádková budova, v súčasnosti sa nepoužíva. Celkové množstvo obyvateľstva je 195 ľudí (1970).
Dejiny.
Ostrovy náležia Španielsku od 6. januára 1848, kedy na ne vystúpila expedícia z Malagy, z dvoch vojnových lodí pod velením generála Serrana, ktorá o niekoľko hodín predstihla francúzsku expedíciu, ktorá zamýšľala prehlásiť ostrovy za vlastníctvo Francúzska.
NGC 6120

NGC 6120 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 6122

NGC 6122 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Guillaume Bigourdan 6. mája 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,6.
NGC 6123

NGC 6123 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift v roku 1885.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 6124

NGC 6124 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Škorpión, ktorú objavil Nicolas Louis de Lacaille v roku 1751.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 5,8.
NGC 6125

NGC 6125 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 24. apríla 1789.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12.
NGC 6126

NGC 6126 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 19. júna 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6127

NGC 6127 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 6. júla 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12.
NGC 6128

NGC 6128 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 28. júla 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12.
NGC 6129

NGC 6129 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 30. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 6130

NGC 6130 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 28. júla 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 6131

NGC 6131 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 15. júna 1882.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 6132

NGC 6132 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 16. júla 1876.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 6133

NGC 6133 je trojhviezda v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 23. októbra 1886.
NGC 6134

NGC 6134 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 10. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 7,2.
NGC 6135

NGC 6135 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 9. júla 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 6136

NGC 6136 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 6. júla 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,8.
NGC 6137

NGC 6137 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 6138

NGC 6138 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan v roku 1872.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 6139

NGC 6139 je guľová hviezdokopa v súhvezdí Škorpión, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 13. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9,1.
NGC 6140

NGC 6140 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 3. júna 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,2.
NGC 6141

NGC 6141 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Guillaume Bigourdan 27. mája 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,9.
NGC 6142

NGC 6142 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 30. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 6143

NGC 6143 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 24. apríla 1789.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 6144

NGC 6144 je guľová hviezdokopa v súhvezdí Škorpión, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 22. mája 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 9.
NGC 6145

NGC 6145 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 12. mája 1828.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 6146

NGC 6146 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 18. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,5.
NGC 6147

NGC 6147 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil anglický astronóm William Parsons Rosse 26. mája 1849.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15,2.
NGC 6148

NGC 6148 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 10. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 16,1.
NGC 6149

NGC 6149 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 3. apríla 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6150

NGC 6150 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 18. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 6151

NGC 6151 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Rajka, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 29. júna 1835.
NGC 6152

NGC 6152 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 8. júla 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 8,1.
NGC 6153

NGC 6153 je planetárna hmlovina v súhvezdí Škorpión, ktorú objavil anglický astronóm Ralph Copeland 27. mája 1883.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,9.
NGC 6154

NGC 6154 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 15. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 6155

NGC 6155 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 12. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
NGC 6156

NGC 6156 je galaxia v súhvezdí Južný trojuholník, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. apríla 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,6.
NGC 6157

NGC 6157 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 28. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 6158

NGC 6158 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 6159

NGC 6159 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 20. júla 1879.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,8.
NGC 6160

NGC 6160 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 18. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 6161

NGC 6161 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 30. júna 1870.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,9.
NGC 6162

NGC 6162 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 30. júna 1870.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6163

NGC 6163 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 30. júna 1870.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 6164

NGC 6164 je emisná hmlovina v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 1. júla 1834. Hmlovina je tvarovaná do symetrického S prudkým hviezdnym vetrom nadobra typu O7 s označením HD 148937, ktorý sa nachádza uprostred nej. Špekuluje sa, že jej esíčkovity tvar vznikol kombináciou pôsobenia rýchlej rotácie hviezdy a jej magnetického poľa.
NGC 6165

NGC 6165 je emisná hmlovina v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 1. júla 1834.
NGC 6166

NGC 6166 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 30. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,9.
NGC 6167

NGC 6167 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 26. júna 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 6,7.
NGC 6168

NGC 6168 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 21. mája 1884.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 6169

NGC 6169 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 1. júna 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 6,6.
NGC 6170

NGC 6170 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 9. júla 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 6172

NGC 6172 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 21. júna 1884.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 6173

NGC 6173 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 18. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 6175

NGC 6175 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 18. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 6176

NGC 6176 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 1. októbra 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 6177

NGC 6177 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 28. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 6178

NGC 6178 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Škorpión, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 27. júla 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 7,2.
NGC 6179

NGC 6179 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil anglický astronóm William Parsons Rosse 19. apríla 1855.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15,3.
NGC 6180

NGC 6180 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 23. júna 1876.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 6181

NGC 6181 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 28. apríla 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,8.
NGC 6182

NGC 6182 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 24. apríla 1789.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6183

NGC 6183 je galaxia v súhvezdí Južný trojuholník, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 25. apríla 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,2.
NGC 6184

NGC 6184 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 23. júna 1876.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
NGC 6185

NGC 6185 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 27. apríla 1827.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 6186

NGC 6186 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 28. apríla 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 6187

NGC 6187 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil Charles Augustus Young v roku 1885. Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,6.
NGC 6188

NGC 6188 je emisná hmlovina a reflexná hmlovina v súhvezdí Oltár, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 15. apríla 1836. Hmlovina obklopuje hviezdnu asociáciu Ara OB1. Väčšinu svetla hmloviny zatieňuje tmavý prach, ktorý asi pochádza hlavne z obálok chladnejších hviezd a z výbuchov supernov.
NGC 6189

NGC 6189 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 3. augusta 1885.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 6190

NGC 6190 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 30. októbra 1883.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,5.
NGC 6191

NGC 6191 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 6. júla 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 6192

NGC 6192 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Škorpión, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 13. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 8,5.
NGC 6193

NGC 6193 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Oltár, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 14. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 5,2.
NGC 6194

NGC 6194 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 27. apríla 1827.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 6195

NGC 6195 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 30. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 6196

NGC 6196 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 9. júla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13.
NGC 6197

NGC 6197 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 9. júla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,6.
NGC 6198

NGC 6198 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 28. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 6199

NGC 6199 je hviezda v súhvezdí Herkules, ktorú objavil Albert Marth 9. júla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,8.
NGC 6200

NGC 6200 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Oltár, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 1. júla 1834.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 7,4.
Milét

Milét alebo Milétos alebo Mílétos (po grécky "Milétos"/iný prepis: "Mílétos") bolo maloázijské grécke prístavné mesto. Dnes leží asi 9 km od mora.
Prvé osídlenie pochádza z neolitu. V 11. storočí pred Kr. tu iónski kolonisti založili prvú osadu. V 8. storočí sa Milét stal jedným z najdôležitejších stredísk obchodu vtedajšieho sveta. V 7. storočí pred Kr. mal 25 000 obyvateľov. V 7. a 6. storočí Milét založil vraj vyše 80 kolónií na pobreží Čierneho mora a v delte Nílu. V tomto období patril aj k najväčším mestám zväzku 12 iónskych miest. V 6. storočí pred Kr. tu pôsobili prví grécki filozofi Tales, Anaximandros a Anaximenes (tzv. milétska škola), ďalej geograf Hekataios a historik Kadmos. 
V roku 499 pred Kr. Milét inicioval vzburu maloázijských Grékov proti Peržanom, ale roku 494 pred Kr. (bitka pri Ladé) bol úplne zničený. Čoskoro bolo však mesto znova postavené, a to s pravouhlými ulicami. Roku 386 pred Kr. mesto ovládli Peržania, 377 pred Kr. pripadol Kárii, 334 pred Kr. ho dobyl Alexander Veľký a prosperita mesta dočasne poklesla. Po Alexandrovej smrti a období diadochov roku 188 pred Kr. pripadol Rímskej ríši a obnovila sa prosperita. Podľa Skutkov apoštolov (Sk 20,15-38 a 2Tim 4,20 ) navštívil mesto sv. Pavol na svojich misijných cestách. V 3. storočí po Kr. sa začal definitívny úpadok mesta spôsobený zanášaním prístavu riečnymi náplavami.
V meste bolo od konca 19. storočia vykopané množstvo pamiatok - napr. rímske divadlo, mramorové sochy levov, dve agory, brána (dnes v Pergamonskom múzeu v Berlíne), delfinión, buleutérion, nymfeum, akvadukt, termy Faustíny (dcéry Marka Aurélia), rímske kúpele Vergília Capita a helenistické mestské hradby.
Ľudovít Kubáni

Ľudovít Kubáni (staršie: Kubányi; pseudonym Hladovanský) (* 16. október 1830, Slovenské Zahorany – † 30. november 1869, Rimavské Brezovo) bol slovenský básnik, prozaik, literárny kritik a dramatik.
Životopis.
Narodil sa v učiteľskej rodine Samuela Kubániho a jeho manželky Barbory rod. Droppovej. Detstvo prežil v Drienčanoch. Vzdelanie získaval v Poprade, Miškovci, Ožďanoch, neskôr pokračoval na škole v Levoči. Než sa mohol pustiť do ďalšieho vzdelávania, musel si najprv zohnať prostriedky na štúdium, a tak začal pracovať. Najprv bol úradníkom sklenenej huty v Zlatne (teraz České Brezovo), neskôr na slúžnovskom úrade v Rimavskom Brezove a Rimavskej Sobote. V tomto období sa stretával s viacerými slovenskými spisovateľmi a kultúrnymi či politickými činiteľmi, ako boli Pavol Dobšinský, Štefan Marko Daxner alebo Ján Botto. Vydával rukopisný časopis "Hodiny zábavy" a prispieval do ďalších časopisov. V roku 1855 sa stal notárom v Bátke, o rok neskôr sa stal slúžnym v Rimavskom Brezove a o niečo neskôr v Rožňave. V roku 1867 ostal bez práce a so svojou početnou rodinou bol odkázaný na pomoc dobrodincov, až napokon získal miesto v advokátskej kancelárii. Nečakane tragicky zomrel pri hre v karty, keď ho pichol priamo do srdca spoluhráč, jeho švagor a krstný otec, evanjelický farár, Andrej Antalík.
Tvorba.
Jeho literárne začiatky sa datujú do obdobia jeho štúdií v Levoči. Hlavným motívom jeho diel je dezilúzia a prevaha skúseností nad citmi a vôľou človeka. Snažil sa tiež o potláčanie sentimentálnych prvkov. Námetom pre jeho diela sú revolučný rok 1848, memorandum národa slovenského, pôsobenie a myšlienky Štúrovcov, ale tiež národnostné otázky, otázky národnej slobody a historické udalosti či postavy. Typický je pre neho obraz básnika ako žobráka, človeka z okraja spoločnosti. V próze sa väčšinou objavujú aj autobiografické črty. Jeho tvorba je prechod medzi romantizmom a realizmom. Písal poéziu a krátku prózu.
Externé odkazy.
Montserrat (ostrov)

Montserrat je ostrov v Karibskom mori, objavený Krištofom Kolumbom, ktorý ho pomenoval podľa vápencovej hory a katalánskej národnej svätyne Montserrat. Montserrat je Zámorským územím Spojeného kráľovstva. Jeho hlavné mesto Plymouth muselo byť opustené pre katastrofálnu erupciu sopky Soufrière Hills 18. júla 1995.
Dejiny.
Prvými obyvateľmi ostrova bol karibský kmeň Aravakov ktorí nazývali ostrov Alliouagana čo v preklade znamená "krajina pichľavého kríka". V roku 1493 objavil ostrov Krištof Kolumbus ktorý ho deklaroval španielskym územím a ostrov pomenoval Santa Maria de Montserrat.
Mnoho z prvých európskych osadníkov na ostrove boli odsunutí írski sluhovia ktorí boli do Nového sveta presťahovaní proti svojej vôli podobne ako aj africkí otroci po tom čo sa Montserrat stal v roku 1632 britským územím. Základ hospodárstva ostrova tvorili cukrové a bavlníkové plantáže a rum. V roku 1782 sa nakrátko podarilo obsadiť ostrov Francúzsku ale na základe Parížskej zmluvy ktorá ukončila americkú vojnu za nezávislosť sa ostrov stal opäť britským územím. V roku 1834 ostrov zrušil otroctvo. Medzi rokmi 1871 a 1958 bol Montserrat súčasťou Britských záveterných ostrovov a medzi rokmi 1958 až 1962 súčasťou Západoindickej federácie.
Výbuch sopky Soufrière Hills.
Sopka Soufrière Hills tvorí pokrýva južnú polovicu ostrova. Po 350 rokoch pokoja sa v roku 1995 vrátila do života a začala vytvárať novú lávovú kupolu. Erupcia sa striedala medzi menej alebo viac intenzívnymi fázami vrátane rýchleho rastu kupoly s pridruženými silnými vulkanickými explóziami a veľkými pyroklastickými tokmi. Erupcia, najmä účinky pyroklastických tokov a močiarov spôsobených silnými dažďami, zničila veľkú časť ostrova vrátane hlavného mesta Plymouth a obyvateľstvo sa pomocou vlády Spojeného kráľovstva presťahovalo do severnej časti ostrova. Na ostrove je vybudovaná jedna z najmodenejších vulkanických pozorovateľní na svete. Vďaka nej je sopka jednou z najlepšie sledovaných aktívnych sopiek na svete.
Kultúra.
Na ostrove sa od 17. marca 1768 slávi Deň svätého Patrika kedy bolo potlačené povstanie otrokov. Írsky vplyv je veľmi zreteľný aj v tradičnej hudbe Montserratu, najmä pri bubnovaní a hraní s doprovodnými štandardnými karibskými rytmami, ktoré sú typické pre Západoindické ostrovy. Hudba Montserratu obsahuje niekoľko afrických vplyvov, ako sú napríklad hudobné nástroje shak-shak vyrobené z fľaškovca obyčajného.
Zdvihový objem

Zdvihový objem je časť pracovného priestoru valca v piestovom stroji s priamočiarym vratným pohybom piesta vymedzený hornou a dolnou úvraťou. Zdvihový objem neznamená celkový objem piestového stroja, pretože aj v horej úvrati piesta zostáva časť pracovného priestoru s nenulovým objemom. Tento priestor nazývame kompresný priestor. Preto sa dá zdvihový objem definovať aj ako rozdiel objemov pracovného priestoru medzi dolnou a hornou úvraťou.
Zdvihový objem sa označuje Vz a závisí od vzdialenosti medzi úvraťami tzv. zdvihu (odtiaľ názov) a priemetu plochy piesta do roviny kolmej na os jeho pohybu. Udáva sa v jednotkách objemu, prakticky najčastejšie v litroch, alebo centimetroch kubických. 
Ak predpokladáme kruhový prierez piesta použitý u väčššiny piestových strojov, potom platí:
Vz = π × formula_1 × Z × i 
Význam zdvihového objemu.
Zdvihový objem sa používa na porovnávanie veľkosti piestových strojov, pretože je to veličina od ktorej priamo závisia výkonové parametre stroja.
Ak sa vybrané parametre piestového stroja vydelia zdvihovým objemom, získame tak porovnávacie parametre, pomocou ktorých môžeme porovnať navzájom aj stroje rôznych veľkostí. Príkladom takéhoto parametra je litrový výkon - podiel výkonu a zdvihového objemu vyjadreného v litroch.
Exergia

Exergia je maximálna časť energie, ktorú možno využiť pri danom stave okolia v procese premeny energie. Zohľadňuje nielen kvantitu, ale aj kvalitu posudzovanej energie. Niektoré formy energie je možné úplne transformovať, vtedy hovoríme o čistej exergii. Takouto je napríklad exergia kinetickej energie. Exergia sa označuje symbolom Ex alebo ex.
Exergia kinetickej energie.
Exergia kinetickej energie sa označuje ExK a vypočíta sa zo vzťahu:
formula_1
kde:
Exergia tepla.
Exergia tepla odoberaného zo zdroja konštantnej teploty sa označuje ExQ a vypočíta sa zo vzťahu:
formula_2
kde:
Exergia prúdu pracovnej látky.
Exergia prúdu sa označuje exh a vypočíta sa zo vzťahu:
formula_3
kde:
Vŕtanie

Vŕtanie môže byť:
Vŕtanie (rozmer)

Vŕtanie je technický termín pre priemer otvoru valca piestového stroja s piestami vykonávajúcimi priamočiary vratný pohyb. Väčšina takýchto strojov má kruhový priečny prierez valca, ktorý sa vyrába vŕtaním - odtiaľ pochádza názov. Vŕtanie sa označuje symbolom D, podobne ako priemer a udáva sa najčastejšie v milimetroch.
Vŕtanie je menovitý rozmer, čo znamená, že v skutočnom piestovom stroji je skutočný vnútorný priemer valca o niečo väčší a skutočný vonkajší priemer piesta o niečo menší, aby bol možný ich vzájomný pohyb s vôľou.
Spolu so zdvihom určuje vŕtanie zdvihový objem piestového stroja.
Latimériovité

Latimériovité ("Latimeriidae") sú čeľaď lalokoplutvovcov.
Je to aj posledná žijúca čeľaď tak podradu coelecantov (Coelacanthiformes), ako aj lalokoplutvovcov.
Jediné žijúce druhy: Latiméria divná ("Latimeria chalumnae") a Latiméria indonézska ("Latimeria menadoensis") sa veľmi podobajú na svojich vyhynutých predkov: majú pretiahnuté telo, kosodĺžnikovitú chvostovú plutvu a párové končatiny s mohutnou svalovinou. Kostra párových plutiev sa podobá na končatiny štvornožcov a lebka sa zas podobá na lebku obojživelníkov. Oplodnenie je vnútorné, sú živorodé a medzi zárodkami sa vyskytuje vnútrotelový kanibalizmus. Sú dravé.
Nezisková organizácia

Nezisková organizácia je právnická osoba, ktorá poskytuje všeobecne prospešné služby za vopred určených a pre všetkých užívateľov rovnakých podmienok, a ktorej zisk sa nesmie použiť v prospech zakladateľov, členov orgánov, ani jej zamestnancov, ale sa musí použiť v celom rozsahu na zabezpečenie všeobecne prospešných služieb.
Zdvih (rozmer)

Zdvih je technický termín pre označenie vzdialenosti medzi hornou a dolnou úvraťou piestového stroja s piestami vykonávajúcimi priamočiary vratný pohyb. Zdvih teda vymedzuje maximálnu dĺžku dráhy piesta. Zdvih sa väčšinou označuje symbolom Z a udáva sa najčastejšie v milimetroch.
Spolu s vŕtaním určuje zdvih zdvihový objem piestového stroja.
Neuromant

Neuromant () je prvý román spisovateľa Williama Gibsona, v ktorom položil základy kyberpunku.
Román vyšiel v roku 1984. Vyhral niekoľko prestížnych cien. Často sa označuje ako „biblia kyberpunku“. Je to prvá časť tzv. „Aglomeračnej trilógie“.
Dej.
Dej opisuje príbeh hakera Casa, ktorý je po stretnutí s nájomnou vrahyňou menom Molly najatý podivným obchodníkom Armitagom, aby spáchal zdanlivo neuskutočniteľný zločin, to sa však čoskoro ukáže iba ako predzvesť udalostí, za ktorými stoja veľmi tajomní aktéri.
V knihe se často vyskytujú pojmy ako matrix, virtuálna realita, umelá inteligencia, genetické inžinierstvo, klonovanie, kyberpriestor atď.
Majstrovstvá sveta v hokeji

Majstrovstvá sveta v hokeji môžu byť:
Pozri aj
Latiméria divná

Latiméria divná alebo latiméria podivná (lat. "Latimeria chalumnae") je ryba z čeľade latimériovité, ktorú objavili až v roku 1938.
Je to typický príklad „živej fosílie“, lebo patrí do skupiny, o ktorej sa predpokladalo, že vyhynula pred viac než 65 miliónmi rokov spolu s dinosaurami. Latiméria divná sa vyskytuje v hĺbke 150700 metrov pri skalnatých svahoch s podmorskými jaskyňami, ktoré obmývajú morské prúdy. Má veľké, hrubé a ťažké šupiny s lesklými bielymi škvrnkami, svalnaté párové plutvy a nezvyčajnú chvostovú plutvu so stredným lalokom. Prsné plutvy má mimoriadne pohyblivé, vďaka čomu obratne pláva v puklinách skál, kde loví ryby a inú korisť. O populácii latimérie divnej sa vie veľmi málo a jej početnosť sa odhaduje veľmi ťažko, no so zreteľom na to, že oblasť jej výskytu je ohraničená a je citlivá na lov, ju vyhlásili za ohrozený druh. Ešte pred rokom 1938 ju miestni domorodci poznali a nazývali "kombessa" a jedli ako pochúťku.
Nazvali ju podľa vedkyne Marjorie Courtenay-Latimerovej, ktorá exemplár v roku 1938 preskúmala.
Karibik

Karibik (iné názvy: Karibská oblasť, karibský región) je oblasť v strednej časti Ameriky, ktorá zahŕňa Antily a Bahamy a prípadne aj ich blízke či široké okolie; presná definícia je sporná (pozri nižšie).
Karibik sa považuje buď za súčasť Strednej Ameriky, alebo (spolu so Strednou Amerikou) za súčasť Severnej Ameriky.
Definícia.
Definícia termínu Karibik nie je ustálená. Nasleduje prehľad najčastejších definícií:
Podľa najužších definícií Karibik zodpovedá (a) buď Antilám v užšom zmysle (t.j. okrem Južných Záveterných ostrovov) alebo zodpovedá (b) Antilám (vrátane Kajmaních ostrovov, ale prípadne okrem Južných Záveterných ostrovov) a Bahamám (vrátane súostrovia Turks a Caicos). 
Podľa širších definícií Karibik zahŕňa to, čo je vyššie označené ako definícia (b) plus:
Alternatívne Karibik zahŕňa aj samotné moria okolo vyššie spomínaných území, teda najmä Karibské more a časť Atlantického oceánu okolo Bahám a okolo Barbadosu, ale niekedy aj Mexický záliv a ojedinele vyššie spomínanú časť Tichého oceánu.
Podľa najširších definícií Karibik zodpovedá celému územiu (vrátane územia morí) od [vrátane] južných USA (najmä pri Mexickom zálive) a Bahám až po [vrátane] Kolumbiu a Venezuelu, prípadne vrátane Guyany, Surinamu a Francúzskej Guyany a/alebo Bermúd, a prípadne okrem Salvádora. V extrémnom ponímaní takýto Karibik zaberá na severe aj pobrežné územia až po Virgíniu v USA a na juhu pobrežné územia po Bahiu v Brazílii.
Etymológia.
Názov pochádza od pomenovania indiánskeho kmeňa Karibov, ktorí obývali región pred príchodom prvých Európanov.
Charakteristika.
Charakteristika závisí od zvolenej definície pojmu Karibik. Preto podrobnosti pozri v článkoch o jednotlivých možných najčastejších častiach Karibiku:&lt;br&gt;
"Ostrovy":
"Moria":
"Štáty na pevnine"
Skolióza

Skolióza alebo bočitosť je medicínsky výraz pre vychýlenie chrbtice do strán, vo frontálnej rovine. Skoliózu možno rozdeliť podľa viacerých kritérií:
V Česku a na Slovensku prebieha dobrovoľnícka osvetová kampaň, ktorá má za cieľ prispieť k včasnej diagnóze a vhodnej liečbe.
Fyzikálne vyšetrenie.
Jednoduché orientačné vyšetrenie – vyšetrovaného, obnaženého od pol pása hore, vyzveme, aby postupne pomaly vykonal anteflexiu (predklon) trupu. Vyšetrujúci stojí pred vyšetrovaným a sleduje či chrbtica, rebrá a paravertebrálne svaly na jednej strane nevystupujú vyšie nad horizontálu ako na druhej.
Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2002

Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2002 sa konali vo Švédsku v mestách Göteborg, Karlstad a Jönköping. Boli to v poradí 66. Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji. Majstrom sveta sa stalo Slovensko, ktoré vo finále zdolalo Rusko 4:3. Víťazný gól za Slovensko strelil Peter Bondra.
NGC 6201

NGC 6201 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 6. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 6202

NGC 6202 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 9. júla 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 6203

NGC 6203 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 6. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 6204

NGC 6204 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Oltár, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 13. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 8,2.
NGC 6206

NGC 6206 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 23. októbra 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 6207

NGC 6207 je špirálová galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 16. mája 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,4, má uhlové rozmery 3,0'×1,3' a je vzdialená 60 milionov svetelných rokov. Na oblohe sa premieta 0,5° severovýchodne od jasnej guľovej hviezdokopy M 13. Bola v nej pozorovaná supernova typu II SN 2004A s maximálnou jasnosťou 15,7.
NGC 6208

NGC 6208 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Oltár, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 28. júla 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 7,2.
NGC 6209

NGC 6209 je galaxia v súhvezdí Rajka, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 28. júna 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,8.
NGC 6210

NGC 6210 je planetárna hmlovina v súhvezdí Herkules, ktorú objavil nemecký astronóm Friedrich Georg Wilhelm von Struve v roku 1825.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 8,8.
NGC 6211

NGC 6211 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 25. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 6212

NGC 6212 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 26. júla 1870.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 6213

NGC 6213 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 25. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,8.
NGC 6214

NGC 6214 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 2. augusta 1884.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 6215

NGC 6215 je galaxia v súhvezdí Oltár, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 9. júla 1836.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,1.
NGC 6216

NGC 6216 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Škorpión, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 13. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,1.
NGC 6217

NGC 6217 je galaxia v súhvezdí Malá medvedica, ktorú objavil William Herschel 12. decembra 1797.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11.
NGC 6219

NGC 6219 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 10. júna 1863.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 6220

NGC 6220 je galaxia v súhvezdí Hadonos, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 19. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 6221

NGC 6221 je galaxia v súhvezdí Oltár, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 3. mája 1835.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,1.
NGC 6222

NGC 6222 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Škorpión, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 13. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,1.
NGC 6223

NGC 6223 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil nemecký astronóm Heinrich Louis d’Arrest 24. septembra 1862.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,7.
NGC 6224

NGC 6224 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 15. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 6225

NGC 6225 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 15. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.