Šva (hebrejčina)

Šva (iné názvy: ševa, šwa, šewa; שְׁוָא - prepis z novohebrejčiny: "šva/šwa", prepis z klasickej hebr.: "šawá/šewá/šawó/šewó", výslovnosť IPA podľa klas. heb.: [ʃɐ̆wɔː]/[ʃɐwɔː]/[ʃəwɔː]) je názov znaku v podobe dvoch bodiek pod písmenom, ktorý sa používa v hebrejskej vokalizácii. Výslovnosť šva v klasickej a novohebrejčina sa líši (a to tak foneticky, ako aj z hľadiska viazanosti istej konkrétnej výslovnosti na isté polohy v slove).
Šva simplex.
Š(e)va simplex (iné názvy: š(e)wa simplex, jednoduché š(e)va/jednoduché š(e)wa, š(e)va (v užšom zmysle)/šewa (v užšom zmysle)) je šva tvorené len znakom ְ bez ďalších doplnkov. Opakom je šva compositum - pozri nižšie.
Novohebrejčina.
Rozlišuje sa šva vyslovované ako e (presnejšie: hláska medzi [e] a [ɛ], niekedy sa značí ako [e̞]) a nevyslovované šva. 
Šva sa v novohebrejčine vyslovuje ako e v týchto prípadoch: 
V ostatných prípadoch sa šva nevyslovuje.
Je dôležité poznamenať, že novohebrejské šva sa vyslovuje ako e, nie ako ə, čiže nie ako to, čo sa nazýva šva vo fonetike (názov šva vo fonetike ale pochádza z názvu hebrejského šva).
Prepis.
Šva vyslovované podľa novohebrejskej výslovnosti sa obyčajne prepisuje ako e alebo ĕ. Prepis šva nevyslovovaného podľa novohebrejskej výslovnosti je obyčajne nič alebo ak ide o zároveň o šva mobile (pozri nižšie) apostrof. V niektorých systémoch prepisu (napr. tu ) sa však novohebrejské šva prepisuje ako e vtedy, keď ide o historické šva mobile (pozri nižšie), a neprepisuje sa vtedy, keď ide o historické šva quiescens (pozri nižšie).
Klasická hebrejčina.
Rozlišuje sa tzv. šva mobile a tzv. šva quiescens (pozri nižšie). 
Šva mobile.
Š(e)va mobile sa nazýva aj š(e)wa mobile, hlasné š(e)va/hlasné š(e)wa, znelé š(e)va/znelé š(e)wa, šva nad/šewa nád/šewa nód {hebrejským písmom שְׁוָא נָד ) či šva na/šewa náˁ/šewa nóˁ (hebrejským písmom שְׁוָא נָע).
Šva mobile sa vyslovuje nasledovne:
Šva sa považuje za "šva mobile" v týchto prípadoch: 
Šva quiescens.
Š(e)va quiescens sa nazýva aj š(e)wa quiescens, neznelé š(e)va/neznelé š(e)wa, nemé š(e)va/nemé š(e)wa či šva nach/šewa nách/šewa nóch (hebrejským písmom שְׁוָא נָח).
Šva quiescens vyjadruje tzv. prázdny vokál, čiže sa vôbec nevyslovuje (pozri ale niektoré body vyššie vo vysvetlení možných výslovností šva mobile).
Šva sa považuje za "šva quiescens" vo všetkých ostatných prípadoch než je uvedené vyššie pod šva mobile, teda:
Niektorí gramatici (napr. Joshua Blau) sa zmieňujú o š(e)va medium(š(e)wa medium). Ide o typ "šva quiescens", po ktorom však nenasleduje u skupiny „begadkefat“ (ת פ כ ד ג ב) explozívna, ale spirantná výslovnosť (pozri fonológia hebrejčiny). Toto šva sa vraj pôvodne vyvinulo z historicky plného vokálu: z pôvodného "malake" vzniklo "malche" (מַלְכֵי „králi“). Rudolf Meyer toto pojatie odmieta a "šva medium" považuje za obyčajné "šva quiescens". Zdôvodňuje to tým, že historicky je spirantizácia doložená aj tam, kde neexistoval žiadny taký pôvodný vokál: "malche" sa podľa neho mohlo vyvinúť z "milchi". Pravidlo explozívnej výslovnosti po "šva quiescens" sa začalo systematicky uplatňovať až v 8. storočí, ale výslovnosť niektorých slov (napr. אֶתְכֶם "etchem" namiesto "etkem", „vás“) bola natoľko zažitá, že sa ich pôvodná spirantná výslovnosť nezmenila.
Prepis.
Prepis v štýle transliterácie je pre šva mobile obyčajne e alebo ɘ, menej často e či ĕ, staršie aj nič; pre šva quiescens je prepis obyčajne nič. Prepis v štýle transkripcie (t.j. skôr fonetický) závisí od predpokladanej výslovnosti šva (tá je vysvetlená vyššie).
Šva compositum (chatef ševa).
Pod laryngálami (ע ח ה א) existujú znaky nazývané š(e)va compositum/š(e)wa compositum, zložené š(e)va/zložené š(e)wa, chatef (š(e)va)/chatef š(e)wa či (hebrejské) polosamohlásky. Sú to znaky, ktoré vznikli zložením znaku "šva simplex" a znaku plného vokálu. Existujú tri druhy "šva compositum": 
Vo výnimočných prípadoch sa "šva compositum" nachádza aj pod inými konsonantmi, ktoré nie sú laryngálami.