Anna Bubeníková

Ing. Anna Bubeníková (* 1963, Topoľčany) je bývalá predsedníčka výkonného výboru Fondu národného majetku Slovenskej republiky (FNM), nominovaná SDKÚ-DS a bývalá členka dozornej rady Slovenskej elektrizačnej prenosovej sústavy a iných podnikov s účasťou štátu. Z funkcií v štátnych firmách bola odvolaná po prerokovaní jej prepojenia na kauzu Gorila slovenskou vládou v januári 2012. Podľa údajného spisu Gorilu dostala od Penty asi 200 miliónov korún (6,6 milióna eur). Jej meno sa v spise Gorile spomína 221-krát. Minimálne od roku 2017 je spoluvlastníčkou súkromnej developerskej spoločnosti Corwin.
Kariéra pred Gorilou.
Pôsobila ako odborná asistentka na Katedre hospodárskej politiky vtedajšej Vysokej školy ekonomickej v Bratislave v rokoch 1985 až 1992. V rokoch 1992 až 1994 pracovala ako pedagogický pracovník Obchodnej akadémie Bratislava. V roku 1994 nastúpila na miesto odbornej referentky sekcie výkonu práv akcionára vo Fonde národného majetku SR. V rokoch 1998 až 2006 pracovala ako riaditeľka sekcie zakladateľských činností a výkonu práv akcionára a členka výkonného výboru.
V období vlády Roberta Fica bola v NR SR na návrh poslancov za SDKÚ-DS zvolená za predsedníčku dozornej rady FNM. V roku 2010 ju vláda menovala do funkcie predsedníčky výkonného výboru fondu. Počas svojho kariéry pôsobia vo viacerých dozorných radách vrátane týchto spoločností: Burza cenných papierov v Bratislave, VÚB, a. s., VSŽ, a. s., Slovenské elektrárne, a. s. a iných. V dozornej rade VSŽ bola podľa Jaroslava Haščáka spolu s ním asi rok, taktiež v dozornej rade firmy PPC vlastnenou vtedy už skupinou PENTA, stretli sa aj na pôde Fondu.
Kauza Gorila.
Do kauzy Gorila bola údajne zapojená ako členka a neskôr predsedníčka výkonného výboru Fondu národného majetku. Podľa informácií v údajnom spise, mali ísť Bubeníkovej provízie cez firmu Element a jej manžela. Podľa knihy Gorila od investigatívneho novinára Toma Nicholsona jej mala Penta vyplatiť 200 miliónov korún. Na návrh ministra Juraja Miškova ju vláda 11. januára 2012 odvolala z funkcie s účinnosťou od 18. januára 2012 kedy mal byť určený jej nástupca. Prezident Gašparovič odmietol vymenovať nové vedenie s odôvodnením, že do predčasných volieb môže FNM fungovať aj bez jej nástupcu. 
Z členstva v dozornej rade Slovenskej elektrizačnej prenosovej sústavy rezignovala 13. januára 2012.
Od júla 2011 bola členkou Rady expertov pri Gréckom rozvojovom fonde, v ktorom mala radiť Grékom pri privatizácii. Aj z tejto funkcie odstúpila v roku 2012. Potom už Bubeníková s médiami nekomunikovala a nemá žiadnu verejnú funkciu.
Po Gorile.
Bubeníková sa pohybuje v pozadí developerskej skupiny Corwin, ktorá sa etablovala na bratislavskom realitnom trhu aj za hranicami. Spoločnosť vznikla podľa obchodného registra v apríli 2010, keď najprv niesla názov Canard Group a neskôr Corwin Capital. Bubeníková je jedinou konečnou užívateľkou výhod Realitného investičného družstva (RID), ktoré vlastní 10 % v developerských projektoch Corwinu. Corwin už v roku 2017 vo výročnej správe uviedol, že popri cyperskej schránke Corwin Group Limited drží 10 % jeho hodnoty firma RID. V tom čase ale nebolo jasné, že RID je Bubeníkovej družstvo, ktoré v roku 2017 vzniklo (z Družstva VLAMIPEKU, ktoré sídlilo na rovnakej adrese Kýčerského 2965/7, BA). Aktíva ôsmich spoločností, v ktorých má družstvo podiel, v roku 2021 prekračovali hodnotu 50 miliónov eur. Najväčší projekt v roku 2021, ktorý Bubeníková spoluvlastnila sa volal Guthaus a jeho aktíva predstavujú výšku 35 miliónov eur. Od roku sa situácia zmenila. Bubeníková spoluvlastní cez spomínané družstvo aj ďalšie spoločnosti: Blumental Rezidencia I, Blumental Rezidencia II, Dúbravy Rezidencia, Flexi Office, CC Private, CC Theta a CC Lambda. Za rok 2023 jej družstvo vykázalo zdanený zisk jeden milión (1 016 209) eur, dlhodobé aktíva 3,8mil€ a to pri nulových tržbách. Bubeníkova doposiaľ nikdy nepriblížila, z čoho zisky pochádzajú, či koľko svojich peňazí investovala do Corwinu. Tejto téme sa venoval portál Aktuality.sk.