Hodkovský potok

Hodkovský potok je potok v západnom Above v povodí vodného toku Šemšiansky potok v širšom povodí Idy na území obce Hodkovce v okrese Košice-okolie. Geomorfologická kategorizácia polohy Hodkovského potoka: geomorfologická oblasť Lučensko-košická zníženina; geomorfologický celok Košická kotlina; geomorfologický podcelok Medzevská pahorkatina. Hydrologické poradie Hodkovského potoka: 4-33-01-053.
Opis toku.
Hodkovský potok má dĺžku s prameňom vo výške na južnom okraji lesného komplexu Obecné a poľnohospodárskeho lánu Dlhé v obci Hodkovce; tečie južným smerom cez pole Dlhé lemovaný príbrežným porastom drevín v dĺžke cca až po severnú hranicu intravilánu Hodkoviec, kde je v nadmorskej výške na potoku malá viacúčelová vodná nádrž; v ďalšom priebehu preteká južným smerom cez intravilán v dĺžke . Pri výstupe z intravilánu Hodkoviec križuje cestu II/548 z Košíc do Jasova tvoriacu južnú hranicu intravilánu a spájajúcu susedné dediny Nováčany a Šemšu; po opustení intravilánu nepodstatne zmení smer na juhozápad a tečie cez poľnohospodársky extravilán v dĺžke , kde je v dolnej polovici lemovaný príbrežnou stromovou vegetáciou až po hodkovsko-paňovskú obecnú hranicu, kde ako ľavostranný prítok ústi do Slaného potoka v nadmorskej výške Slaný potok je ďalej pravostranným prítokom Šemšianskeho potoka, ktorý ústi do Čečejovského potoka. Hodkovský potok je tokom IX. rádu; v svojom priebehu nemá prítoky.
Pôvod názvu.
Názov Hodkovský potok vznikol prenesením názvu obce Hodkovce, na území ktorej potok pramení, preteká i ústi a súbežným vytvorením dvojslovného názvu. Prvou zložkou názvu je prídavné meno utvorené z názvu obce "hodkovský" vo význame "lokalizovaný na území obce Hodkovce" a druhou zložkou je všeobecné podstatné mena "potok" označujúce "menší prirodzený vodný tok". Podobným spôsobom sa tvoril veľmi veľký počet názvov menej významných slovenských potokov. Príbuznú motiváciu má i názov potoka Hodkovec (povodie Cirochy), potoka Hodoň (pravostranný prítok Domanižanky) i potoka Hodonský potok (ľavostranný prítok Myjavy).
Názov obce "Hodkovce", pôvodne "Hodkovci", vznikol ako názov usadlosti potomkov alebo príbuzných bývajúcich v nej, ktorej zakladateľovo osobné meno malo podobu starobylého slovanského predkresťanského osobného mena "God(i)slav/Godoň" a po 12. storočí "Hod(i)slav/Hodoň" a z neho domácka podoba osobného mena → "Godo/Hodo" so zdrobneninou → "Godko/Hodko", ktorá bola rozšírená toponymickou príponou "-ov-ec" s významom "miesto patriace Hodkovi alebo s touto osobou ináč spájané".
Je pozoruhodné, že dva najstaršie písomné záznamy názvu z dnešnej obce Hodkovce sa viažu k vodnému toku a nie k usadlosti: 1318 "flumen Hothkou", 1319 "flumen Hudkow", ktoré treba čítať ako "Hodkov potok"; až pri opise hraníc panstva Šemša 1418 máme prvýkrát doložený názov usadlosti (dnešnej obce) "Hothkowch" čiže "Hodkovec"; pomenovací akt potoka i usadlosti prebehol v slovenskom jazykovom prostredí; po prisídlení maďarského obyvateľstva bol tento geografický názov podľa zákonitostí preberania cudzích slov do maďarčiny prevzatý a modifikovaný do podoby → "Hodkóc" a neskôr "Hatkóc", podobne ako Glogovec (neskôr Hlohovec), Maťovské Vojkovce, Volkovce, Zlaté Moravce, Bojovec → Galgóc, Vajkóc, Valkóc, Aranyos Marót, Bajót. Prítomnosť spoluhlásky "h" v maďarskej podobe názvu Hatkóc svedčí o tom, že prevzatie do maďarčiny prebehlo po prvej polovici 12. storočia (kedy sa v slovenčine udiala zmena "g → h"). Podobný vývoj názvu mali aj "Hodkovce", dnešná časť obce Žehra (okres Spišská Nová Ves): 1293 "Hodcouch", 1452 "Hodkocz". Porovnaj aj dnešné "Hadovce", mestská časť Komárna, s najstaršími písomne doloženými záznamami 1247 "Gothouch", 1268 "Kothouch/Gothouch", ktoré treba čítať "Godovec" a po prevzatí do maďarčiny a modifikácii 1360 "Gadouch", 1383 "Kadouch", 1452 "Gadocz" s čítaním "Gadóc"; tu prítomnosť spoluhlásky "g" v maďarskej podobe názvu svedčí o tom, že prevzatie do maďarčiny prebehlo pred prvou polovicou 12. storočia.