Kremenec (vrch v Bukovských vrchoch)

Kremenec (; /"Kremeneć"; ; za prvej Česko-slovenskej republiky ; ) je najvyšším vrchom Bukovských vrchov, krajinného celku Polonín. Samotný vrchol leží na ukrajinsko-poľskej hranici, trojmedzie so Slovenskom sa nachádza asi juhozápadne v nadmorskej výške , nad obcou Nová Sedlica, približne severovýchodne od Sniny. Na Kremenci sa nachádza najvýchodnejší bod Slovenska (49° 05' 18" sev. zem. šírky, 22° 34' 03" vých. zem. dĺžky), označený žulovým hraničným stĺpom. 
Poloha.
Nachádza sa na severovýchodnom okraji Bukovských vrchov, v geomorfologickom podcelku Bukovce. Juhozápadná časť zasahuje na katastrálne územie slovenskej obce Nová Sedlica v okrese Snina v Prešovskom kraji, samotným vrcholom vedie hranica poľského Podkarpatského vojvodstva, powiatu Bieščadzkého a gminy Lutowiskej a ukrajinskej Zakarpatskej oblasti, rajónu Užhorod a obce Stužycja. Najbližšími sídlami sú na Slovensku juhozápadne situovaná Nová Sedlica, na Ukrajine južne ležiaca Stužycja a v Poľsku severne ležiace osady Wetlina a Brzegi Górne. Slovenská časť patrí do Národného parku Poloniny a národnej prírodnej rezervácie Stužica, poľská je súčasťou Bieščadského národného parku a ukrajinská Užanského národného parku.
Opis.
Kamenec leží v hraničnom hrebeni na severovýchodnom okraji Bukovských vrchov, samotný vrchol však už mimo územia Slovenska. Západným smerom sa nachádza Jawornik (), Paportna (), Čelo (), Hrúbky (), Kamenná lúka (), Kýčera () a Príkry (), južným Packova Kýčera (), Stinská (), Kalnica () a Studnica (), východným Čeremcha (), Kańczowa (), Wielka Semenowa () a Tarnica () a severným Wielka Rawka (), Mala Rawka () a Dil Szelesisty (). Severné svahy odvodňuje Górna Solinka do rieky Wetlina v povodí Visly, južné Stužická rieka do Uhu a juhozápadnú časť Kamenistý potok. Na vrchol vedie značený chodník, trojmedzím aj Východokarpatská magistrála. 
Kremenec je tiež najvyšším bodom okresu Snina, regiónu Horný Zemplín, ako aj celého Zemplína. Vrch je v oblasti, ktorá je z pohľadu svetelného znečistenia najtmavšou oblasťou na Slovensku. Vznikol tu prvý park tmavej oblohy na Slovensku pod názvom Park tmavej oblohy Poloniny.
História.
V minulosti to bol bezvýznamný vrch, ktorého pôvodný názov bol "Rouny verch". Po súdnom spore medzi obcami Nová Sedlica a Stará Stužica v polovici 19. storočia vytýčili na vrchu novú župnú trojhranicu. Vtedy bol úradne pomenovaný ako "Ruský kameň" () podľa Rusínov, ktorí tu žijú. Dodnes ho miestni obyvatelia nazývajú "Kremenarošom". Od roku 1918 sa tu stretávali hranice Česko-Slovenska (Slovenska a Podkarpatskej Rusi) a Poľska do roku 1939, Maďarského kráľovstva a Nemeckej ríše do roku 1945, Česko-Slovenska, Poľska a Sovietskeho zväzu do roku 1991 a dnes Slovenska, Poľska a Ukrajiny.
Ochrana.
Nachádza sa v jednom z najvýznamnejších karpatských pralesov – Stužici, chránenom ako národná prírodná rezervácia (pozri: NPR Stužica), vyhlásená v roku 1965 na výmere s najvyšším 5. stupňom ochrany. Vrcholové časti zaberá územie Stužica – Bukovské vrchy, do ktorého patrí aj spomínaná NPR Stužica a ktoré bolo v roku 2007 zapísané do zoznamu Svetového prírodného dedičstva UNESCO v kategórii Staré bukové pralesy Karpát a ostatných regiónov Európy (). Dôvodom boli zachovalé pralesy s vyše 200-ročnými bukmi (Fagus sylvatica) vysokými takmer 40 metrov a vyše 300 ročnými mimoriadne mohutnými jedincami a skupinami jedle bielej (Abies alba) mimoriadnej hodnoty, dosahujúcimi výšku až 50 metrov, ako aj rovnako mohutnými jedincami javora horského (Acer pseudoplatanus) a bresta horského (Ulmus glabra). Zároveň patrí do lokality Bukovské vrchy (SKUEV0229), ktorá je územím európskeho významu sústavy Natura 2000.
V Karpatských bukových pralesoch sa vyskytujú stromy rekordných rozmerov, rastú tu jedince buka s mimoriadnou hrúbkou a kmeňmi siahajúcimi až do výšky 58 metrov, čo je najväčšia nameraná výška buka v celosvetovom meradle.
Trojmedzie.
Na juhozápadnom svahu vrchu Kremenec v nadmorskej výške stojí mohutný žulový hraničný stĺp – monument v tvare trojbokého hranolu. Bol vyrobený v roku 2000 a osadený 6. septembra 2000. Na najvýchodnejší bod Slovenska vyviezla tento trojmetrový monolit zo žuly, ktorý by mal vydržať najbližších 50 rokov, letka Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Monument (hraničný stĺp) označuje trojmedzie v jazykoch susediacich krajín, kde sa stretávajú hranice Slovenska, Poľska a Ukrajiny. Na tomto trojmedzí sa zároveň stretávajú aj hranice troch národných parkov, ktoré sú súčasťou medzinárodnej biosférickej rezervácie Východné Karpaty, vyhlásenej UNESCOm v roku 1993. Ide o Národný park Poloniny na Slovensku, Bieščadský národný park () v Poľsku a Užanský národný park (/Užanskij nacionaľnij prirodnij park) na Ukrajine. Toto miesto je najvýchodnejším bodom Slovenska, bývalého Česko-Slovenska po roku 1945, je to najvyššie miesto Národného parku Poloniny a jeho najvýchodnejší bod. Zároveň miesto, kde slnko vychádza o pol hodinu skôr, ako v hlavnom meste Bratislava.
Výhľady.
Vrchol Kremenca tvorí malá horská lúka, obkolesená lesným porastom. Poskytuje len obmedzené výhľady, rovnako ako hrebeň kopírujúce hraničné prieseky. Z vhodných lokalít je tak vidieť okolité vrcholy Bukovských vrchov, Vihorlatské a Slanské vrchy, poľské Bieščady a ukrajinské Karpaty. Zaujímavé výhľady ponúkajú blízke vrchy Kamenná lúka () vzdialená približne 25 minút pešej chôdze a poľská Wielka Rawka () vzdialená približne 45 minút pešej chôdze.
Turizmus.
Kremenec, ako najvyšší vrch Bukovských vrchov a najvýchodnejší bod Slovenska, je atraktívnym a vyhľadávaným cieľom pre turistov. Na trojmedzie vedie Východokarpatská magistrála, ďalej po hrebeni pokračuje značený chodník na Wielku Rawku. Slovensko-poľskú štátnu hranicu kopíruje červená turistická značka, vedúca hlavným karpatským hrebeňom cez Kamennú lúku (), Jarabú skalu (), Ďurkovec (), Pľašu (), Ruské sedlo (), Rypy (), Strop (), Černiny (), najvyšší vrch Laboreckej vrchoviny Vysoký grúň () a Laborecký priesmyk () až na Duklianskemu priesmyku ().
Zo slovenskej strany je najľahší výstup z najvýchodnejšej obce na území Slovenska Novej Sedlice po červenej turistickej značke, zhruba . Obec Nová Sedlica predstavuje východiskový bod do Národného parku Poloniny – na hlavný karpatský hrebeň – na trojhraničný vrch Kremenec, do oblasti Stužice a Jarabej skaly. Je tu možnosť ubytovania a stravovania. Z Kremenca sa dá severovýchodným smerom pokračovať na vrch Wielka Rawka (), z ktorého je kruhový rozhľad.
Možnosti dopravy do turistických východísk.
Do obce Nová Sedlica je možné dopraviť sa prímestskou dopravou autobusovými linkami SAD Humenné. Vzdialenosť: Humenné-Nová Sedlica , Snina-Nová Sedlica . Pre vyhľadanie spojenia možno použiť internetový cestovný poriadok .