Hrušov (okres Veľký Krtíš)

Hrušov je obec na Slovensku v okrese Veľký Krtíš.
Polohopis.
Obec leží v juhozápadnej časti Krupinskej planiny, na rozhraní podcelkov Dačolomská planina a Modrokamenské úboče. Hrušov má viacero osád, ktoré ležia v širokom okolí. Laznícke usadlosti, na centrum obce napojené miestnymi cestami, sa však čoraz viac využívajú už len na rekreáciu. Rozsiahlym chotárom preteká viacero vodných tokov, odvádzajúcich vodu do Ipľa.
Obcou vedie cesta III/2566 z Vinice, ktorá pokračuje severným smerom až po napojenie na cestu I/75 (smer na Veľký Krtíš). Ten je vzdialený východným smerom, Šahy juhozápadne, Krupina severne a krajské mesto rovnakým smerom.
Geológia.
 hrušovského chotára tvoria lesy a iná pôda. Pôdne typy sú tu hnedozeme a hnedé lesné pôdy. Pôdne druhy tu tvoria v prevažnej väčšine hlinité pôdy s rôznymi prímesami. Na tejto pôde sa pestuje kukurica, obilie, zemiaky, alebo sa často tieto zeme využívajú ako pasienky. Súkromná osoba tu vie dopestovať aj teplomilné rastliny, ako sú rajčiny, papriky a iné. Výborne sa tu darí ovocinárstvu (čerešne, hrušky, slivky, jablone) a vinohradníctvu. 
Základom pôdy na území Slovenska sú treťohorné vulkanity, medzi ktoré v našej oblasti patria andezitické tufy, tufity a aglomeráty.
Obyvateľstvo.
Počet obyvateľov Hrušova má klesajúcu tendenciu kvôli prirodzenej mortalite a odlivu mladých ľudí do iných regiónov kvôli pracovným príležitostiam. K záveru roka 2018 mal Hrušov 837 obyvateľov. Podľa posledného sčítania ľudí (2011) bola skladba obyvateľov nasledovná:
a) podľa veku: 15,3% (133) obyvateľov vo veku 0 - 14 rokov, 62,7% (545) obyvateľov vo veku 15 - 59 rokov a 22,0% (191) obyvateľov starších ako 60 rokov,
b) podľa pohlavia: 428 obyvateľov sú muži, 441 sú ženy
c) podľa národnosti: 95,2% (827) slovenská, 1,7% (15) rómska, 0,7% (6) maďarská, 0,2% (2) česká, 2,2% (19) ostatné,
d) podľa vierovyznania: 95,2% (827) rímskokatolícke, 0,9% (8) evanjelické, bez vyznania 1,2% (10), 0,5% (4) ostatné, 2,2% (19) nezistené.&lt;graph&gt;{
 "version": 2,
 "width": 600,
 "height": 200,
 "data": [
 "name": "table",
 "values": [
 "x": 1970,
 "y": 1197
 {
 "x": 1980,
 "y": 1056
 {
 "x": 1991,
 "y": 965
 {
 "x": 2001,
 "y": 920
 {
 "x": 2011,
 "y": 869
 {
 "x": 2017,
 "y": 842
 ]
 ],
 "scales": [
 "name": "x",
 "type": "ordinal",
 "range": "width",
 "zero": false,
 "domain": {
 "data": "table",
 "field": "x"
 },
 "name": "y",
 "type": "linear",
 "range": "height",
 "nice": true,
 "domain": {
 "data": "table",
 "field": "y"
 "axes": [
 "type": "x",
 "scale": "x"
 {
 "type": "y",
 "scale": "y"
 ],
 "marks": [
 "type": "rect",
 "from": {
 "data": "table"
 "properties": {
 "enter": {
 "x": {
 "scale": "x",
 "field": "x"
 "y": {
 "scale": "y",
 "field": "y"
 "y2": {
 "scale": "y",
 "value": 0
 "fill": {
 "value": "steelblue"
 "width": {
 "scale": "x",
 "band": "true",
 "offset": -1
 "padding": {
 "top": 30,
 "bottom": 30,
 "left": 150,
 "right": 30
}&lt;/graph&gt;Vývoj počtu obyvateľov Hrušova 
Dejiny.
Dejiny do začiatku 20. storočia.
Obec Hrušov sa prvýkrát spomína v starých písomných správach z roku 1272, kde sa spomína meno Mikuláša z Hrušova. Obec vtedy patrila rodu Huntovcov. Podrobnejšia správa o Huntovcoch sa spomína z 25. februára 1285, kedy obec Hrušov získal Demeter, mladší syn Honta. Od roku 1342 prechádzal hrušovský majetok rôznymi rodmi. Pomaly sa tu ukazovali aj dnešné pokolenia, ako rod Stacho, Baláž, Bobák, Lekýr a iné. Známe je však to, že susedná dedina Vinica (vtedy Nekyje) boli oproti Hrušovu významnejšia, pretože v nich zasadala hontianska súdna stolica.
Ako kedysi v týchto rokoch žili ľudia nám priblížili kostrové pohrebiská, v ktorých sa našli krčiažteky, gombíky a už aj pozostatky čepcov (pozostatky malých sklenených korálikov). Toto pohrebisko našiel P. Kamas v roku 1974 v miestach medzi Lúčkou a Bralom. Keďže bol ich výskum zastavený, nemožno ich datovať. V 16. až 17. storočí bola dedina poplatnou Turkom. Hrušov ale aj tak patril panstvu Bzovík.
V týchto a aj neskorších obdobiach (až do druhej polovice 20. storočia) bola prítomná dvojrezidenčnosť, t. j. život na lazoch cez týždeň a v nedeľu v dome v dedine. Po postavení kostola sa v matrike zachovalo meno prvého kňaza Jozef Bonaventúra, ktorý bol na Hrušove od roku 1787. Z matriky sa dozvedáme, že v tomto čase bola v obci veľká úmrtnosť detí, čo svedčí o vtedajších podmienkach života. K najväčším požiarnym pohromám patria požiare v roku 1809 (vyhorelo 45 domov) a v roku 1838.
Dejiny 20. storočia.
V ½ 20. storočia sa obec len veľmi ťažko vyvíjala. Najbližšia železničná stanica bola v Krupine (), v obci pošta ani telefón neboli. Svoju ráznosť si ľudia udržiavali pre odstup v polohe. Ešte aj v roku 1934 bolo veľa domov so slamennou strechou a s otvoreným ohniskom. 
Počas druhej svetovej vojny Hrušovom neprechádzal front, takže k veľkým materiálnym škodám nedošlo. Aj z Hrušova však museli narukovať bojaschopní muži. V chotári obce sa počas vojny ukrývali aj partizánske jednotky. V roku 1944 nemeckí vojaci upodozrievali obyvateľov obce zo spolupráce s partizánmi. V tom roku došlo k úmrtiu nemeckého vojaka. Práve vtedy prebiehal na Hrušove pohreb, počas ktorého ako obvykle zvonili zvony. Nemeckí vojaci sa nazdávali, že obyvatelia Hrušova takýmto spôsobom upozorňujú partizánov na Nemcov. Preto dali zhromaždiť mužov k budove vtedajšej školy, aby ich popravili. Následne chceli dedinu podpáliť. Tejto katastrofe zabránil vtedajší hrušovský rímskokatolícky kňaz Štefan Mikuška, ktorý ako jeden z mála ovládal nemecký jazyk. Dohodol sa s vojakmi, že obyvateľov nevystrieľajú, ak vojakom odovzdajú proviant v podobe surovín a zvierat. 
Rázovitosť občanov Hrušova sa prejavila aj pri oneskorenej kolektivizácii a vytvorení jednotného roľníckeho družstva v spolupráci so susednými obcami Vinica a Čelovce v roku 1979. Kvôli vytvoreniu JRD úplne zanikol dvojrezidenčný život. Kvôli populačnej explózii v 80. rokoch bola postavená nová budova pre materskú, základnú a internátnu špeciálnu školu. 
Súčasný život.
V obci sa aktuálne nachádza Základná škola s materskou školou. Kvôli klesajúcej natalite bola časť budovy školy prebudovaná na sociálne zariadenie pre starších občanov. Zároveň sa v obci nachádzajú dva obchody a šijacia firma. Obec sa v poslednom desaťročí výrazne zameriava na rozvoj cestovného ruchu (primárne podujatie Hontianska paráda) a turistiky (rekonštrukcia náučného chodníka a rozhľadne Prášny vrch, plánované vybudovanie cyklochodníka). Aj keď sa Hrušov radí medzi malé obce, prevláda v nej čulý spoločenský život občanov, ktorí sa združujú do početných aktívnych miestnych spolkov a organizácií.
Kultúra a zaujímavosti.
Náučný chodník.
V roku 1998 bol zriadený náučný chodník, ktorý pozostáva z južného a severného okruhu. V roku 2012 prebehla rekonštrukcia značenia a osadených tabúľ, počet zastavení sa zredukoval a trasa sa mierne upravila. Náučný chodník prezentuje bohatstvo tradičnej ľudovej kultúry v Hrušove, ako aj prírodné scenérie priľahlých lazov.
Spolky a združenia.
V obci napriek malému počtu obyvateľov pôsobia rôzne aktívne spolky a združenia:
Folklórna skupina Hrušov.
Vznikla v 60. rokoch 20. storočia. Venuje sa zachovávaniu a šíreniu výhradne hrušovskej ľudovej kultúry. V súčasnosti (2019) v sebe zastrešuje zložky, ktoré môžu vystupovať aj samostatne: ženská spevácka skupina, mužská spevácka skupina, ženská tanečná skupina a dievčenská tanečná skupina. Počas svojej existencie vydala Folklórna skupina Hrušov viacero CD s hrušovskými piesňami: "Čardáše z Hrušova" (1996), "Čo sa stalo v hrušovskej dedine" (2007), "Ponad Hrušov" (2011). V spolupráci s vtedajšou Slovenskou televíziou vznikli filmové dokumenty "Spievanie na zore", "Jarné spevy, Keď sa lámal rok" (1999, Drahomíra Kyslanová - jarné zvyky), "Obrázky z Hontu" (Drahomíra Kyslanová - jesenné zvyky), "Zrodenie chleba" (Drahomíra Kyslanová - od siatia po pečenie chleba) a "Hrušovská svadba" (Pavol Fűkö). Svadobné motívy sú zachytené aj v rovnomennej snímke od amatérskeho filmového klubu pri VŠP v Nitre pod vedením Ing. Jána Kamasa.
Detská folklórna skupina Ragačinka.
Detská folklórna skupina Ragačinka sa sformovala v roku 1979 pod vedením Františky Hajdúchovej, Jozefa Vargu a miestnej učiteľky Evy Pakšiovej. Od roku 1992 je spolok vedený Annou Brlošovou. Meno súboru je odvodené od buriny "ragač", ktorá sa v hojnom množstve vyskytuje v obci. Po uschnutí vytvára zvuk pripomínajúci šuchot sukní.
Cieľom Ragačinky je udržiavať miestne tradície a zachovávať ich pre budúce generácie. V skupine pôsobia deti navštevujúce predovšetkým miestnu základnú školu. Pravidelne sa zúčastňujú detských súťažných prehliadok, vystúpení v rámci dediny Hrušov ale aj blízkeho či vzdialenejšieho regiónu. Deti sú vedené k spevu a tancu charakteristického Hrušovčanom. V súčasnosti sa v skupine rozvíja aj skupina malých heligonkárov.
Každý rok v období adventu organizuje Ragačinka v spolupráci s obcou Hrušov a miestnym spolkom Matice slovenskej charitatívny projekt „Autobus dobrej vôle“. V rámci tohto zvyčajne dvojdňového podujatia deti navštevujú detské domovy, domovy sociálnych služieb a domovy dôchodcov po celom Slovensku, aby ich potešili svojim vystúpením. Viackrát deti z „Autobusu dobrej vôle“ privítal aj Ivan Gašparovič v prezidentskom paláci v Bratislave.
Ďalšie aktívne spolky a organizácie v Hrušove:
Hontianska paráda.
Obec sa stala známou vďaka organizovaniu folklórneho festivalu Hontianska paráda, ktorý sa koná od roku 1996 a je pre obec významným zdrojom príjmov. Návštevníci tam okrem scénických vystúpení na dvojpodlažnom amfiteátri a ďalších pódiách môžu vidieť tradičný roľnícky život, ochutnať jedlá v tzv. dvoroch, vidieť zhruba stovku remeselníkov a pozrieť si mnohé výstavy.
Traktorparáda.
Od roku 2013 organizuje miestne OZ Hrušovský Ťapuškáč začiatkom júla podujatie Traktorparáda. Ide o preteky na starých traktoroch v rôznych kategóriách. 
Publikačná činnosť.
V súvislosti s uvedomením si, že postupne vymiera pôvodná generácia, ktorá zažila tradičný spôsob života, sa obec s pomocou miestnych ľudí a s využím fondov Ministerstva kultúry SR rozhodla zachytiť čo najpodrobnejšie tradičný život v Hrušove. Vytvorila edíciu "Tradičnej ľudovej kultúry obce Hrušov", ktorá sa skladá z viacerých publikácií, ktoré mapujú vybranú oblasť alebo tému tradičného života:
Chránené označenie pre hrušovský lepník.
V roku 2022 bol do zoznamu produktov s chráneným označením na celoeurópskej úrovni zapísaný hrušovský lepník. Ide o jedlo z kysnutého cesta, ktoré môže byť plnené zvnútra alebo na povrchu zvyčajne sladkou plnkou (zemiakovou, lekvárom a pod.). Je pečené v tradičnej kamennej peci vykúrenej tvrdým drevom.