burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Slovenská Kajňa

Slovenská Kajňa je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou. Obec bola v novembri 1944 vypálená ustupujúcimi nemeckými vojakmi. Úplne zhorelo 56 domov a čiastočne 10 domov.
Polohopis.
Nachádza sa 6 km od vodnej nádrže Domaša.
Tovarnianska Polianka

Tovarnianska Polianka je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Polohopis.
Tovarnianska Polianka leží v ondavskom výbežku Východoslovenskej nížiny v Pozdišovskej pahorkatine na terasách Ondavky. Nadmorská výška v strede obce je 140 m n. m. a v chotári 127-271 m n. m. Na vyšších polohách pahorkatiny je listnatý les, nižšie časti a dolina Ondavky sú odlesnené.
Dejiny.
Našli sa tu zvyšky eneolitických mohylových násypov. Obec je doložená z roku 1335 ako Polenka, neskôr ako Polyon (1372), Polyunka (1414), Towarnanská Polánka (1773), Tovarnianska Polianka (1948); po maďarsky Tovarnapolyanka, Tavarnamező.
V roku 1363 patrila panstvu Čičava, koncom 16. storočia niekoľkým zemepánom, od konca 17. storočia Barkóczyovcom a iným. V roku 1715 mala 11 opustených a 7 obývaných domácností, v roku 1787 mala obec 25 domov a 190 obyvateľov, v roku 1828 mala 31 domov a 227 obyvateľov. Pracovali ako roľníci a v lesoch. V polovici 19. storočia a v rokoch 19001910 sa mnohí vysťahovali.
Za 1. ČSR sa obyvatelia zaoberali poľnohospodárstvom. V roku 1944 bola obec celkom vypálená. JRD bolo založené v roku 1958. Časť obyvateľov bola zamestnaná v priemyselných podnikoch v Humennom, Strážskom a v Hencovciach.
Obyvateľstvo.
K 31.12.2009 v obci žilo 115 obyvateľov, z toho 54 mužov a 61 žien.
Občianska a technická vybavenosť.
V obci sa nachádza predajňa potravinárskeho tovaru, futbalové ihrisko, verejný vodovod, rozvodná sieť plynu.
Vavrinec (okres Vranov nad Topľou)

Vavrinec je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Vlača

Vlača je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Polohopis.
Vlača leží na južnom okraji Nízkych Beskýd v doline Tople. Nadmorská výška v strede obce je 200 m n. m. a v chotári 160-250 m n. m. Rovinný až mierne zvlnený povrch odlesneného chotára tvoria prevažne štvrtohorné náplavy Tople a svahové hliny.
Dejiny.
Obec vznikla v chotári obce Medzianky. Spomína sa v roku 1349 ako súčasť panstva Chmeľov, od začiatku 15. storočia ako majetok drienovských Abovcov. 
V roku 1427 mala 13 port, v roku 1787 mala 21 domov a 156 obyvateľov, v roku 1828 mala 22 domov a 195 obyvateľov. 
Boli roľníci. JRD bolo založené v roku 1959. Časť obyvateľov pracovala v stavebných a iných podnikoch Prešova a Košíc.
Názov.
Vývin názvu obce
Vyšný Kazimír

Vyšný Kazimír je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Vyšný Žipov

Vyšný Žipov je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Zámutov

Zámutov je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Kultúra a zaujímavosti.
Kultúra.
V obci pôsobí folklórna skupina Zamutovčan. 
Zaujímavosti.
V minulosti tu končila lesná železnica vedúca z Vranova n/T. 
Občianska vybavenosť.
Nachádzajú sa tu tri kostoly, okrem rímskokatolíckeho a evanjelického aj moderný gréckokatolícky chrám Ochrany Presvätej Bohorodičky z rokov 1968-1969.
Zlatník (okres Vranov nad Topľou)

Zlatník je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Žalobín

Žalobín je obec na Slovensku v okrese Vranov nad Topľou.
Prírodné podmienky.
Vodné toky.
Oľka a Ondava. Rieka Ondava, ktorá tečie chotárom obce je na úseku Slovenská Kajňa – Hencovce celoročne splavná. Poskytuje vhodné podmienky na vodnú turistiku aj pre úplnych začiatočníkov. V blízkosti obce funguje aj požičovňa lodí, ktorá organizuje splavy na riekach Ondava, Laborec, Topľa a Latorica.
Vodné plochy.
Domaša – 
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
V novembri 1944 obec vypálili nemeckí vojaci za pomoc obyvateľov obce, tam pôsobiacim partizánom. Zhorelo 107 domov.
Hudba.
Konopianka – ľudový subor
Pravidelné podujatia.
Letné slávnosti
Rudník

Rudník môže byť:
Rudník (okres Myjava)

Rudník je obec na Slovensku v okrese Myjava.
Polohopis.
Obec leží na severe Myjavskej pahorkatiny. 
Dejiny.
Rudník vznikol v roku 1955 odlúčením niekoľkých kopaníc od Myjavy. V minulosti tu bol mlyn, vyhne, záboje na výrobu semencového oleja. Obyvateľstvo sa zaoberalo poľnohospodárstvom, ženy tkáčstvom, výšivkárstvom, vyrábali náročné čipky na súčasti krojov, muži výrobky z dreva. V roku 1957 založili JRD. Za socializmu väčšina obyvateľstva pracovala v priemyselných podnikoch v Myjave.
Arnutovce

Arnutovce (, ) sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v západnej časti Hornádskej kotliny.
Susedné obce.
Iliašovce, Smižany, Spišský Štvrtok, Letanovce, Spišské Tomášovce, Mečedeľovce
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1317.
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Emaus, Höfchen, Habchen
"Maďarský názov:" Arnótfalu
Politika.
Starostovia obce.
1990 - 1998 Vincent Ondirko (HPSR) 
1998 - 2000 Vincent Ondirko (HZDS) 
2000 - 2002 Jaroslav Gazdura (KDH) 
2000 - 2006 Jaroslav Gazdura (ANO, KDH, SDKÚ)
2006 - 2008 Jaroslav Gazdura (ANO, KDH, SDKÚ)
Obecné zastupiteľstvo.
1990 - 1994 - 9 poslancov
1994 - 1998 - 9 poslancov (7 KDH, 2 HPSR)
1998 - 2002 - 9 poslancov (7 KDH, 2 HZDS)
2002 - 2006 - 7 poslancov (4 KDH, 3 SDKÚ)
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti:
Najčastejšie priezviská (1995):
PECHA 68×; PECHOVÁ 66×; BEHÁR 22×; BEHÁROVÁ 20×; HRUBIZNA 11×; HRUBIZNOVÁ 10×; MEDERIOVÁ 8×; DZURILLOVÁ 8×; ORAČKO 7×; PALOČAJ 7×; MEDERYOVÁ 7×; DZURILLA 7×; BALDOVSKÁ 7×; ČATLOŠOVÁ 7×; SOLÁR 7×; ŽIGOVÁ 6×; ČATLOŠ 6×; MARTINŮ 6×; BALDOVSKÝ 6×; KANDRA 5×; KLEINOVÁ 5×; SOLÁROVÁ 5×; LIPAJ 5×; ŠARIŠSKÁ 5×; PALOČAJOVÁ 4×; TEREŠTÍKOVÁ 4×; MAJCHEROVÁ 4×; ŠVEDA 4×; ŠMELKO 4×; ROXER 4×; ŠČUKA 4×; CAPÁK 4×; MEDERI 4×; JAVORSKÁ 4×; MIRGOVÁ 4×; ORAČKOVÁ 4×; ŠVEDOVÁ 4×; ROXEROVÁ 4×; PAGÁČOVÁ 4×; TULEJOVÁ 4×; ONDIRKO 4×; ORAVEC 4×; MIRGA 4×; VERNARSKÝ 3×; MEDERY 3×; PETRÁŠEKOVÁ 3×; ŠMELKOVÁ 3×; BAJTOŠOVÁ 3×; POLÁKOVÁ 3×; LIPAJOVÁ 3×; SUROVCOVÁ 3×; CAPÁKOVÁ 3×; DEPTOVÁ 3×; PACIGA 3×; TULEJ 3×; TOMEČKO 3×; MIKOLAJOVÁ 3×; KURUCOVÁ 2×; PLUTA 2×; PAGÁČ 2×; VYBOHOVÁ 2×; BARILLA 2×; VALIGURA 2×; GURECKÝ 2×; BENDÍKOVÁ 2×; TOMEČKOVÁ 2×; PACIGOVÁ 2×; IŠTOKOVÁ 2×; ŠOLTISOVÁ 2×; ŠOLTIS 2×; BAŠISTA 2×; BENDÍK 2×; KURUC 2×; PISKOVÁ 2×; LAVEN 2×; BUKŠÁR 2×; GREŠ 2×; KANDROVÁ 2×; ŽIGA 2×; MELEGOVÁ 2×; SKOKANOVÁ 2×; BUKŠÁROVÁ 2×; RUSINOVÁ 2×; BAŠISTOVÁ 2×; RUSSIN 2×; MAJCHER 2×; LAPŠANSKÝ 2×; ADLEROVÁ 2×; POPOVIČOVÁ 2×; PETRÁŠEK 2×; ŠARIŠSKÝ 2×; ONDIRKOVÁ 2×; MIKOLAJ 2×; VYBOH 2×; ALMAŠIOVÁ 2×; ADLER 3×,KSSJ
Školstvo.
Materská škola - Arnutovce 11
Betlanovce

Betlanovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza vo východnej časti Vikartovskej priekopy na západe Hornádskej kotliny.
Susedné obce.
Hrabušice, Hranovnica, Spišský Štiavnik, Vernár, Vydrník 
Vodné toky.
Cez obec preteká rieka Hornád.
Symboly obce.
http://www.crwflags.com/fotw/flags/sk-sn-be.html
Pečať, erb a vlajka
Dejiny.
Svoje pomenovanie dostala podľa Bethlena, ktorý žil okolo roku 1260. Obec patrila do tzv. Malej stolice spišských kopijníkov, ktorá tu sídlila a postavila župný hrad. Obec bola rodovým sídlom známych podnikateľov Turzovcov.
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Betelsdorf, Bethelsdorf
"Maďarský názov:" Betlenfalu
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Kultúra a zaujímavosti.
Pravidelné podujatia.
Tenisové turnaje a turnaje v pingpongu.
Šport.
V obci Betlanovce sa nachádza tenisový kurt a pingpong. Obec Betlanovce má dobrovoľný hasičský zbor.
Bystrany

Bystrany sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny.
Susedné obce.
Olcnava, Hincovce, Spišské Podhradie, Spišské Vlachy
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci je z roku 1268. Názov obce je nemeckého pôvodu. Pôvodne sa volala Eulenbach - soví potok, neskôr bola premenovaná na Vlenbach, Veľbach a po 2. svetovej vojne na Bystrany. 
&lt;br&gt;V roku 1779 bol postavený rímskokatolícky kostol sv. Petra a Pavla. V polovici 19. storočia si Gustáv Čáki (1803 - 1883) postavil v obci kaštieľ v neoklasicistickom štýle. Taktiež v tomto období bola postavená kaplnka a pri kaštieli vysadená záhrada s parkom, vzácnymi drevinami, stromami a fontánou uprostred. Posledný majiteľ kaštieľa bol Hilár Čáki, ktorý ho vlastnil až do konfiškácie v roku 1945. Kaštieľ bol zbúraný v roku 1992-1993. Za kostolom sú v hrobkách pochovaní niektorí z rodu Čákiovcov.
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Ulebach, Eullabach, Wellbach, Eilenbach
"Maďarský názov:" Velbach, Ágostháza
Danišovce

Danišovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v Hornádskej kotline, 5 km východne od okresného mesta Spišská Nová Ves. Jej stred leží v nadmorskej výške 470m, ale severná časť obce presahuje výšku 600m. 
Susedné obce.
Domaňovce, Harichovce, Jamník, Odorín
Vodné toky.
Odorica
Symboly obce.
Symboly na crwflags.com
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Diensdorf, Densdorf, Dienstdorf
"Maďarský názov:" Danisóc, Dénesfalu
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2008):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2008):
Harichovce

Harichovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza na styku Medvedích chrbtov s Levočskou kotlinou v centrálnej časti Hornádskej kotliny.
Susedné obce.
Danišovce, Iliašovce, Levoča, Odorín, Spišská Nová Ves
Vodné toky.
Levočský potok
Názov.
Vývin názvu obce
Kultúra a zaujímavosti.
Pomníky.
Padlým v druhej svetovej vojne.
Pravidelné podujatia.
Folklórne slávnosti obce.
Hincovce

Hincovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v Hornádskej kotline v úzkej doline potoka Peklisko, ľavostranného prítoku Hornádu.
Susedné obce.
Baldovce, Buglovce, Bystrany, Spišské Podhradie - Katúň, Spišský Hrušov
Časti obce.
Trsťany
Symboly obce.
http://www.ngw.nl/int/slo/h/hincovce.htm, http://www.crwflags.com/fotw/flags/sk-sn-hi.html
Názov.
Vývin názvu obce
"Maďarský názov:" "Hincóc", "Szepesnádasd"
Politika.
Starostovia obce.
1990 - 1994 Miloslav Vaverčák (VPN)
1994 - 1998 Ondrej Filip (KDH)
1998 - 2002 Ondrej Filip (NEKA)
2002 - 2006 Tatiana Brandoburová (ANO, KDH, SDKÚ)
Obecné zastupiteľstvo.
1990 - 1994 - 10 poslancov
1994 - 1998 - 9 poslancov (6 KDH, 3 HZDS)
1998 - 2002 - 9 poslancov (5 KDH, 4 HZDS)
2002 - 2006 - 5 poslancov (3 KDH, 1 HZDS, 1 NEKA)
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Hnilčík

Hnilčík je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v severnej časti Slovenského rudohoria v údolí Železného potoka.
Susedné obce.
Hnilec, Nálepkovo, Spišská Nová Ves, Teplička, Závadka
Časti obce.
Dolný Hnilčík (Jerohuta), Chotár, Roztoky, Gezwäng, Zimná dolina, Furmanec, Cechy, Štolvek, Bindt.
Symboly obce.
Heraldická komisia Ministerstva vnútra Slovenskej republiky po prerokovaní odporučila prípisom č.j. HR 154/H – 75/97 dňa 26. mája 1997 schváliť obecnému zastupiteľstvu obce Hnilčík erb. Zároveň bol erb zaevidovaný do Heraldického registra SR v tejto podobe: „V zelenom štíte geometricky štylizovaná Panna Mária, vľavo v náručí s Ježiškom, postavy sú strieborné, zlato korunované, zlato nimbované, odeté v striebornom, zlato lemovanom šate, sprevádzané vpravo čiernymi kladivkami so zlatými skríženými poriskami“.
Okrem toho bola zadefinovaná obecná vlajka takto:
„Vlajka obce pozostáva zo štyroch pozdĺžnych pruhov vo farbách zelenej, bielej, žltej a čiernej. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a ukončená je tromi cípmi, t. j. dvoma zástrihmi, siahajúcimi do tretiny jej listu.“
Obecná pečať má takúto oficiálnu podobu:
„Je kruhová, bez heraldického šrafovania. V strede pečatného poľa je zvolený obecný symbol, ktorý môže byť zobrazený aj bez štítu. Kruhopis pečate znie: OBEC HNILČÍK“.
Uznaniu obecných symbolov predchádza archívny výskum historických reálií a ich spracovanie do návrhu obecného erbu, pečate a vlajky (Žifčák, 1997).
Hnilčík mal už na konci 18. storočia takú vyvinutú administratívu, že dokumenty overoval vlastnou pečaťou. Jej otlačok sa našiel na písomnosti z roku 1801. Pečať má priemery a a má vo svojom poli umiestnenú štylizovanú Madonu s dieťaťom, vpravo so skráteným názvom osady „HNIL“ a vľavo s dvoma skríženými baníckymi kladivkami. Predpokladá sa, že pečatidlo si dali vyrobiť už v osemdesiatych rokoch 18. storočia.
Dejiny.
V dnešnej podobe vznikol Hnilčík až v roku 1961 (vytvorením katastra spojením Horného Hnilčíka – osady Hnilčík – dovtedy miestnej časti Spišskej Novej Vsi a Dolného Hnilčíka – obce Hnilčík, ako aj Bindtu a Roztok). Táto skutočnosť je odrazom historického vývoja osídlenia dvoch častí, patriacich do sféry mesta Nová Ves (Iglov) a markušovských pánov rodu Mariássy.
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Eisenbach 
"Maďarský názov:" Hnilczek, Kishnyilec
Politika.
Starostovia obce.
V Hnilčíku sú známi nasledujúci predstavitelia samosprávy:
Obecné zastupiteľstvo.
19901994 – 11 poslancov
19941998 – 11 poslancov (9 HZDS, 1 KDH, 1 SDĽ)
19982002 – 11 poslancov (9 HZDS, 2 KDH)
20022006 – 5 poslancov (3 HZDS, 1 KDH, 1 NEKA)
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Kultúra a zaujímavosti.
Pomníky.
Pomník obetiam vojenského nešťastia, keď sa tu zrazili dve stíhačky Mig-29 na sedle Grajnár. Jeden z pilotov zahynul.
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
Rímskokatolícky úrad 
Školstvo.
Materská škola – Hnilčík 39
Šport.
V obci Hnilčík je športom číslo 1 futbal.
Hnilec (obec)

Hnilec je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v Slovenskom rudohorí, v údolí rieky Hnilec, pod masívom Babinej, Súľovej, Veľkej a Malej Knoly. Vznikla po roku 1290, bola pôvodne baníckou obcou. 
Susedné obce.
Gemerská Poloma, Hnilčík, Mlynky, Nálepkovo, Vlachovo 
Ulice.
Delí sa na: Garbovňa, Kút, Delava, Maša, Gapel, Pumplovka, Hamer, Kolónia, Huta, Trosky.
Vodné toky.
Hnilec
Vodné plochy.
V blízkosti sa nachádza známa vodná nádrž Palcmanská Maša.
Dejiny.
Vznikla po roku 1290, bola pôvodne baníckou obcou. Obyvatelia obce pracovali na výstavbe trati 
Margecany – Červená Skala. V období SNP sa obyvatelia aktívne zapojili do partizánského hnutia. 
Za rakúsko-uhorskej monarchie bol Hnilec rozdelený na Gemerský a na Spišský. Gemerský tvorili dve osady: Ondrášová a Nový Svet, ktoré neskôr splynuli. Spišský Hnilec patril k Spišskej Novej Vsi ako jej osada. Hranicou medzi Gemerským a Spišským Hnilcom bola rieka Hnilec. V roku 1926 sa gemerská a spišská časť spojili, naďalej však patrili k Spišskej Novej Vsi až do roku 1954, kedy sa Hnilec osamostatnil.
Názov.
Vývin názvu obce
Politika.
Starostovia obce.
starosta: Otakar Jeremiáš
Obyvateľstvo.
počet obyvateľov: 547
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
Rímskokatolícky – Hnilec 40
Duchovný správca: Viliam Maretta
Školstvo.
Základná aj materská škola boli zatvorené kvôli malému počtu žiakov.
Osobnosti obce.
Pôsobili tu.
Štefan Mišík (* 1843 - † 1919), historik a etnograf bojujúci za slovenskú národnú samostatnosť. Na farskej budove a na ceste na Grajnár, na skalnej stienke vedľa cesty, sú umiestnené jeho pamätné tabule.
Chrasť nad Hornádom

Chrasť nad Hornádom je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza vo východnej časti Hornádskej kotliny a na severných svahoch Galmusu.
Susedné obce.
Jamník, Poráč, Spišský Hrušov, Vítkovce, Matejovce nad Hornádom.
Vodné toky.
Hornád, Zlatník, Tekovský jarok
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Hrosst
"Maďarský názov:" Harászt
Politika.
Starostovia obce.
1990 - 1993 František Pramuka (NEKA) 
1993 - 2002 Jozef Melega (KDH) (KDH)
2002 - 2003 Jozef Melega (ANO + KDH + SDKÚ)
2004 - 2006 Marián Melega 
2006 - 2010 Marián Melega (SDKÚ-DS, KDH)
2010 - 2014 Marián Melega (SDKÚ-DS, KDH)
11.12.2014 Marián Melega (KDH,ROI)
Obecné zastupiteľstvo.
1990 - 1994 - 11 poslancov
1994 - 1998 - 11 poslancov (5 KDH, 3 HZDS, 3 NEKA)
1998 - 2002 - 11 poslancov (8 KDH, 3 NEKA)
2002 - 2006 - 7 poslancov (4 KDH, 3 SDKÚ)
2006 - 2010 - 7 poslancov (6 KDH, 1 NEKA )
2010 - 2014 - 7 poslancov (7 KDH,od 7.11.2013 6 KDH 1 NEKA )
11.12.2014- ? 3 poslanci (3 KDH) od 22.12.2014 1 poslanec nez.
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Šport.
V obci pôsobí jedna telovýchovná jednota z futbalovým oddielom.Niekoľko sezón mala aj stolnotenisový oddiel.
Momentálne pôsobia futbalové družstvá dospelých, dorastu a žiakov v okresnej súťaži SOFZ.Striedavo však už hrali aj vo vyššej, krajskej súťaži.
Iliašovce

Iliašovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v severozápadnej časti Hornádskej kotliny v doline Iliašovského potoka.
Susedné obce.
Arnutovce, Dlhé Stráže, Dravce, Harichovce, Kurimany, Smižany, Spišská Nová Ves, Spišský Štvrtok
Symboly obce.
Erb.
V striebornom poli čierny kráčajúci medveď.
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Spernsdorf, Selgersdorf
"Maďarský názov:" Illésfalu
"Latinský názov:" Villa Ursi, Villa Sperarum
Jamník (okres Spišská Nová Ves)

Jamník je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny v doline potoka Jamníček. Okresné mesto Spišská Nová Ves je od obce vzdialené 8 km a krajské mesto Košice je vzdialené cca. 60 km juhovýchodne od obce. Kataster obce sa rozprestiera na ploche cca. 814 ha (8,14 km2).
Susedné obce.
Danišovce, Domaňovce, Chrasť nad Hornádom, Matejovce nad Hornádom, Odorín, Spišský Hrušov
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Jamnik
"Maďarský názov:" Jamnik, Szepesárki
Politika.
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Šport.
A mužstvo Jamníka hrá 1. triedu, čo je najvyššia okresná súťaž. Dorastenci hrajú 1. a žiaci 2. ligu. Obec má aj ihrisko s umelým povrchom, vhodné na hranie tenisu, futbalu, basketbalu a v zime hokeja.
Kaľava

Kaľava je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza na južných svahoch pohoria Branisko.
Susedné obce.
Hrišovce, Kolinovce, Krompachy, Richnava, Vojkovce, Slatvina
Politika.
Starostovia obce.
19901994 Jozef Bandžuch (KSS)
19942002 Jozef Bandžuch (SDĽ)
20022006 Jozef Bandžuch (SDĽ + KSS)&lt;br&gt;
20062010 Jozef Bandžuch (NeKa)
Obecné zastupiteľstvo.
19901994 – 12 poslancov
19941998 – 10 poslancov (3 HZDS, 2 KDH, 2 SDĽ, 2 SZS, 1 SDSS)
19982002 – 10 poslancov (7 SDĽ, 3 KSS)
20022006 – 5 poslancov (2 KSS, 1 HZDS, 1 KDH, 1 NEKA)
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2011):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
filiálka rimskokatolického farského úradu Slatvina
Školstvo.
V obci sa nachádza materská a základná škola pre 1.3. ročník.
Kolinovce

Kolinovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v Hornádskej kotline na styku pohoria Branisko a Galmus.
Predtým Kolínovce, okres Spišská Nová Ves. Stred obce leží v nadmorskej výške 389 metrov n. m., vo východnej časti Hornádskej kotliny, na V od Spišskej Novej Vsi. 
Susedné obce.
Kaľava, Krompachy, Spišské Vlachy
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Kohldorf, Kolenitz, Kolenowetz 
"Maďarský názov:" Kolinfalva
Dejiny.
Prvá zmienka o Kolinovciach je v saskom privilégiu z roku 1312. Roku 1404 kráľ Žigmund Luxemburský daroval obec spišskému farárovi na základinu. Roku 1693 patrila do domínia Spišského hradu. V roku 1900 temer polovica obyvateľov pracovala v priemysle. Obec s radovou ulicovou zástavbou je rozdelená Hornádom na dve časti.
Politika.
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
Filiálka rimskokatolického farského úradu Spišské Vlachy
Letanovce

Letanovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v západnej časti Hornádskej kotliny na brehoch potoka Brusník a na severných svahoch Slovenského raja.
Susedné obce.
Hrabušice, Smižany, Spišské Tomášovce, Spišský Štvrtok, Arnutovce
Ulice.
Slovenského raja, Slobody, Staničná, Školská, Hanulova, Nábrežná, Štúrova, Malá, Krátka, Poľná, Záhradná, Michalská, Slovenského národného povstania, Tatranská, Cintorínska, Okružná
Vodné toky.
Brusník
Symboly obce.
https://www.letanovce.sk/symboly-obce
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Lettensdorf
"Maďarský názov:" Letánfalu, Létánfalva
Kultúra a zaujímavosti.
Pravidelné podujatia.
Každú druhú augustovú nedeľu v roku sa na Kláštorisku v Slovenskom raji koná oslava Dňa Slovenských hôr.
Každý rok posledný júlový víkend sa konajú folklórne slávnosti „Pod lipami“.
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
Správca farnosti: Mgr. Marián Sivoň
Kaplán: Mgr. Dominik Janky
Šport.
Oddiely Športového klubu Breznovica Letanovce:
Oddiely Športového klubu TJ Družstevník Letanovce:
Lieskovany

Lieskovany sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny na pravom brehu Levočského potoka.
Susedné obce.
Markušovce, Odorín, Spišská Nová Ves, Harichovce, Danišovce, Teplička, Matejovce nad Hornádom.
Vodné toky.
Cez obec preteká Levočský potok.
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Steckensdorf, Haseldorf
"Maďarský názov:" Leszkovány 
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Školstvo.
Materská škola - č. d. 50
Matejovce nad Hornádom

Matejovce nad Hornádom sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny na pravom brehu rieky Hornád.
Susedné obce.
Chrasť nad Hornádom, Jamník, Markušovce, Poráč, Rudňany 
Časti obce.
Kolonia,
Roveň,
Dedina,
Kamienče
Vodné toky.
Hornád
Symboly obce.
http://www.crwflags.com/fotw/flags/sk-sn-mh.html
Erb obce.
Zo spodného okraja červeného štítu vyrastajúca zlatovlasá, zlatým prstencom nimbovaná striebroodetá sv. Katarína v zelenom plášti, oboma rukami pred sebou držiaca veľkú zlatú palmovú ratolesť. Vľavo spoza nej a dolného okraja štítu zlaté ozubené koleso.
Vlajka obce.
Pozostáva zo siedmich pozdĺžnych pruhov vo farbách červenej (1/9), žltej (1/9), bielej (2/9), zelenej (1/9), bielej (2/9), žltej (1/9) a červenej (1/9). Vlajka má pomer strán 2:3 
a ukončená je tromi cípmi, tj. dvoma zástrihmi, siahajucími do tretiny jej listu.
Pečať obce.
Je kruhová, bez heraldického šrafovania. V strede poľa je vyplnená erbom obce a kruhopis obsahuje text: OBEC MATEJOVCE NAD HORNÁDOM.
Názov.
Vývin názvu obce 
"Nemecký názov": Mateowitz, Matejowitz, Matheotz, Matzdorf
"Maďarský názov": Matejocz, Matejócz, Hernádmáté
Politika.
Richtári obce.
18961899 Matej Sedlák 
18991901 Jozef Dzurica 
19011903 Jozef Sedlák 
19031906 Martin Almáši 
19061909 Andrej Filip 
19101914 Pavol Michalko 
19151918 Jozef Hozza, podrichtár
Starostovia obce.
19181920 Jozef Hozza 
19201923 Ondrej Hozza 
19231927 Jozef Melega 
19281931 Jozef Hozza 
19311938 Pavel Michalko 
19381945 Juraj Kozák ml. (19421944 ako vládny komisár)
Predsedovia MNV v obci.
19451949 Štefan Fabini 
19501954 Tomáš Jánošík 
19541960 Štefan Sedlák 
19601971 Ondrej Šimo 
19711986 Viktor Smotrila 
19861989 Ing. Emil Jánošík
Starostovia obce.
19901998 František Šteiner (KDH)
19982006 Terézia Kočišová (NEKA)
20062010 Ambróz Franko (NEKA)
20102014 Terézia Kočišová (NEKA)
Obecné zastupiteľstvo.
19901994 – 9 poslancov
19941998 – 9 poslancov (4 NEKA, 3 KDH, 2 SNS)
19982002 – 9 poslancov (6 SNS, 2 NEKA, 1 HZDS)
20022006 – 5 poslancov (5 NEKA)
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Školstvo.
Materská škola – č. d. 97
Základná škola 1.4.
Mlynky (okres Spišská Nová Ves)

Mlynky sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza vo východnej časti Slovenského rudohoria na hornom toku Hnilca, pri Palcmanskej Maši.
S obcou susedia Dedinky, Dobšiná, Hnilec, Smižany, Spišská Nová Ves. 
Časti obce.
Obec má 6 častí: Biele Vody, Havrania Dolina, Palcmanská Maša, Prostredný Hámor, Rakovec a Sykavka.
Dejiny.
Obec vznikla v roku 1960 odčlenením sa od Spišskej Novej Vsi. Tvorí ju sedem bývalých baníckych osád tohto mesta.
Kultúra a zaujímavosti.
Kultúra.
Každý rok sa organizujú preteky v alpskom lyžovaní „Banícký kahanec“, ktoré majú dlhoročnú tradíciu. Preteky sa uskutočňujú v lyžiarskom stredisku Gugel, s umelým zasnežovaním.
Občianska vybavenosť.
Obec je filiálkou Rímskokatolíckeho úradu Dedinky a Evanjelicého cirkevného zboru v Dobšinej. Nachádza sa tu Základná škola s materskou školou – Biele Vody.
Odorín

Odorín je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny v doline potoka Odorica.
V nadmorskej výške 435 – 
Susedné obce.
Harichovce, Danišovce, Markušovce, Lieskovany, Spišská Nová Ves, Jamník, Matejovce nad Hornádom
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Dirn
"Maďarský názov:" Odorín, Szepesedelény
Politika.
Starostovia obce.
1990 – 1998 Jozef Džubák (KDH)
1998 – 2002 Mikuláš Živčák (KDH)
2002 – 2006 Mikuláš Živčák (ANO + KDH + SDKÚ)
2010 – 2014 Mikuláš Živčák (ANO + KDH + SDKÚ)
Obecné zastupiteľstvo.
1990 – 1994 – 12 poslancov
1994 – 1998 – 12 poslancov (11 KDH, 1 HZDS)
1998 – 2002 – 12 poslancov (4 HZDS, 4 KDH, 4 SNS)
2002 – 2006 – 7 poslancov (5 KDH, 2 HZDS)
2010 – 2014 – poslancov
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Kultúra a zaujímavosti.
Zaujímavosti.
V katastri obce se nachádza Národná prírodná pamiatka Markušovské steny. V nej sa nechádza osem metrov vysoký Markušovský skalný hríb.
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
Duchovný správca: Mgr. Ľubomír Karkoška
Kaplán: ThDr. Ing. Martin Kakalej, PhD.
Oľšavka (okres Spišská Nová Ves)

Olšavka je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza vo východnej časti Hornádskej kotliny v doline potoka Oľšavec. Susedné obce sú Dúbrava, Slatvina, Spišské Vlachy a Žehra. Cez obec pretekajú vodné toky Oľšavec a Harčinovec.
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
Filiálka Rímskokatolíckeho farského úradu Slatvina, v obci sa nachádza moderný rímskokatolícky kostol sv. Pia X z roku 1969.
Rudňany

Rudňany sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v západnej časti Galmusu v Slovenskom rudohorí.
Susedné obce.
Markušovce, Matejovce nad Hornádom, Nálepkovo, Poráč, Švedlár, Závadka
Politika.
Starostovia obce.
1990 - 1994 Miroslav Blišťan (KSS)
1994 - 1998 Miroslav Blišťan (HZDS)
1998 - 2002 Miroslav Blišťan (SOP + KSS + ROI)
2002 - 2010 Miroslav Blišťan (NEKA)
2010 - 2014 Miroslav Blišťan
2014 - 2018 Miroslav Blišťan
2018 - Bc. Rastislav Neuvirth
Obecné zastupiteľstvo.
1990 - 1994 - 24 poslancov
1994 - 1998 - 16 poslancov (8 HZDS, 4 SDĽ, 3 KDH, 1 KSS)
1998 - 2002 - 16 poslancov (7 SDĽ, 4 HZDS, 3 KSS, 1 DÚ, 1 SNS)
2002 - 2006 - 11 poslancov (4 KSS, 3 HZDS, 3 KDH, 1 SDKÚ)
2006 - 2010 - 11 poslancov (4 ĽS-HZDS, 2 KDH, 2 SMER-SD, 2 NEKA, 1 KSS)
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
Rímskokatolícky - Huta 48
Duchovný správca: Mgr. Matuš Perignáth
Školstvo.
Materská škola - č. d. 234
Materská škola - Zimná 89
Základná škola - Zimná 96
Špeciálna škola - Zimná 83
Slatvina

Slatvina je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza vo východnej časti Hornádskej kotliny, na juhozápadných brehoch Braniska.
Susedné obce.
Dúbrava, Oľšavka, Spišské Vlachy, Vojkovce
Časti obce.
Hrabič, Kamenec, Vyšne lúky, Lány, Dubie, Lazy, Veľká úboč, Malá úboč, Liškové lúky, Farské prílohy, Kolovrat, Panské, Hradisko,
Vodné toky.
Slatvinský potok,
Bugľovec
Symboly obce.
http://www.crwflags.com/fotw/flags/sk-sn-sl.html
Názov.
Vývin názvu obce
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
Rímskokatolícky úrad – Slatvina 65, Duchovný správca: Ľubomír Krett
Spišské Tomášovce

Spišské Tomášovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v západnej časti Hornádskej kotliny a na severných svahoch Slovenského raja.
Susedné obce.
Letanovce, Smižany, Spišský Štvrtok, Arnutovce
Názov.
Vývin názvu obce
"Nemecký názov:" Tomsdorf, Thomsdorf
"Maďarský názov:" Tamásfalu, Szepestamásfalu
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869:
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Spišský Hrušov

Spišský Hrušov () je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza v južnej časti Hornádskej kotliny na sútoku potokov Lodina a Hrušov.
Susedné obce.
Buglovce, Bystrany, Domaňovce, Hincovce, Chrasť nad Hornádom, Jamník, Olcnava, Vítkovce
Vodné toky.
Lodina, Hrušov
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1880: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženskéhovyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Dejiny.
Najstaršia dochovaná písomná zmienka o obci je z roku 1253, v listine, v ktorej Magister Aba, poverený revíziou majetkov na Spiši, priznáva Vitkovi majetkové práva k tunajším pozemkom. Neskôr, v roku 1280, boli Vitkovi tieto majetkové práva potvrdené druhou listinou.
Teplička (okres Spišská Nová Ves)

Teplička je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves.
Polohopis.
Podhorská obec sa nachádza v južnej časti Hornádskeho podolia, geomorfologického podcelku Hornádskej kotliny,v nadmorskej výške , približne juhovýchodne od Spišskej Novej Vsi. Západne od obce sa dvíhajú Havranie vrchy, južne potom Hnilecké vrchy, oba podcelky Volovských vrchov. Severne od obce preteká rieka Hornád, v údolí ktorej vedie železničná trať Žilina – Košice. Prístup do obce vedie cestou III/3248 priamo z centra okresného mesta.
Susedné obce.
Markušovce, Spišská Nová Ves, Závadka, Hnilčík
Časti obce.
Obraz, Riveň, Koryteň, Štehyn, Zaploty, Vyšny konec, Nižny konec, Za slivku
Názov.
Vývin názvu obce
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2011):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2011):
Šport.
OŠK Teplička.
Futbalový klub v obci bol po dlhej kríze znova a znova oživený. Celok momentálne pôsobí v VI. lige okresných majstrovstiev Sofz Spišská Nová Ves. Klub nemá veľkú históriu jeho vznik sa traduje približne v roku 1948. Domáce zápasy hrávajú na štadióne v Tepličke.
Rudník (okres Trutnov)

Rudník je obec v Česku v okrese Trutnov v Královohradeckom kraji. V roku 2012 tu žilo 2 229 obyvateľov.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1354.
Vítkovce

Vítkovce sú spišská obec na východnom Slovensku v Košickom kraji, v okrese Spišská Nová Ves. V blízkosti obce sa nachádzajú obce Chrasť nad Hornádom, Poráč, Olcnava, Spišský Hrušov a Bystrany.
Polohopis.
Obec sa rozkladá v južnej časti Hornádskej kotliny a na severných svahoch pohoria Galmus. Do katastra obce spadajú tzv. Vítkovské skaly. Na južnej strane sa nachádza členitý povrch Slovenského rudohoria. Katastrom obce pretekajú vodné toky Hornád a Lodina.
Dejiny.
Vítkovce sa prvýkrát písomne spomínajú v roku 1279. Obec vznikla pravdepodobne v roku 1253, keď uhorský kráľ Belo IV. daroval Munkáčovmu synovi Vítkovi les. V roku 1298 sa spomína s povolením na stavbu kostola. Obec bola neskôr súčasťou majetku Spišskej Kapituly. V roku 1787 mala obec 15 domov a 114 obyvateľov a už v roku 1828 mala 19 domov a 140 obyvateľov. Obec mala skôr poľnohospodársky ráz. Počas prvej Československej republiky tu prevažovalo tkáčstvo alebo práca na železnici. Po požiaroch v rokoch 1950 a 1960 bola obec značne poškodená.
Názov.
Vývin názvu obce
Ostatné tvary názvu obce sú:
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869 – po súčasnosť&lt;graph&gt;{
 "version": 2,
 "width": 400,
 "height": 200,
 "data": [
 "name": "table",
 "values": [
 "x": 1869,
 "y": 545
 {
 "x": 1880,
 "y": 168
 {
 "x": 1890,
 "y": 184
 {
 "x": 1900,
 "y": 184
 {
 "x": 1910,
 "y": 182
 {
 "x": 1921,
 "y": 189
 {
 "x": 1930,
 "y": 205
 {
 "x": 1950,
 "y": 246
 {
 "x": 1961,
 "y": 334
 {
 "x": 1970,
 "y": 413
 {
 "x": 1980,
 "y": 455
 {
 "x": 1991,
 "y": 396
 {
 "x": 2001,
 "y": 201
 ]
 ],
 "scales": [
 "name": "x",
 "type": "ordinal",
 "range": "width",
 "zero": false,
 "domain": {
 "data": "table",
 "field": "x"
 },
 "name": "y",
 "type": "linear",
 "range": "height",
 "nice": true,
 "domain": {
 "data": "table",
 "field": "y"
 "axes": [
 "type": "x",
 "scale": "x"
 {
 "type": "y",
 "scale": "y"
 ],
 "marks": [
 "type": "rect",
 "from": {
 "data": "table"
 "properties": {
 "enter": {
 "x": {
 "scale": "x",
 "field": "x"
 "y": {
 "scale": "y",
 "field": "y"
 "y2": {
 "scale": "y",
 "value": 0
 "fill": {
 "value": "steelblue"
 "width": {
 "scale": "x",
 "band": "true",
 "offset": -1
}&lt;/graph&gt;
Politika.
Starostovia obce.
19902002Jozef Pavlík (KDH)20022006Jozef Olejník (NEKA)
Obecné zastupiteľstvo.
1990199412 poslancov199419989 poslancov (9 KDH)199820029 poslancov (8 KDH, 1 HZDS)200220067 poslancov (5 PSNS, 1 HZDS, 1 KDH)
Vojkovce

Vojkovce sú obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves, v Košickom kraji.
Polohopis.
Obec sa nachádza vo juhozápadných svahoch pohoria Sľubice.
Susedné obce.
Dúbrava, Hrišovce, Slatvina, Spišské Vlachy, Víťaz
Vodné toky.
Studenec, Jaseňovec
Symboly obce.
Erb schválený 9.3.1995
Politika.
Starostovia obce.
1990 - 1994 RSDr. Milan Gredecký (NEKA)
1994 - 2002 RSDr. Milan Gredecký (SDĽ)
2002 - 2006 Jozef Vilkovský (NEKA)
2006 - 2010 Jozef Vilkovský (NEKA)
2010 - 2022 Rastislav Kolej
2022 - x Ing.Petra Gmucová
Obecné zastupiteľstvo.
1990 - 1994 - 12 poslancov
1994 - 1998 - 11 poslancov (4 HZDS, 4 KDH, 3 SDĽ)
1998 - 2002 - 11 poslancov (4 HZDS, 4 SDĽ, 3 KDH)
2002 - 2006 - 5 poslancov (2 KDH, 1 ANO, 1 PSNS, 1 NEKA)
Obyvateľstvo.
Vývoj obyvateľstva od roku 1869: 
Zloženie obyvateľstva podľa náboženského vyznania (2001):
Zloženie obyvateľstva podľa národnosti (2001):
Občianska vybavenosť.
Farský úrad.
Filiálka rimskokatolického farského úradu Slatvina
Školstvo.
Základná škola 1.-4. ročník. 
Šport.
Stolný tenis (6. liga muži Spiš, 2. liga mladší žiaci Spiš-Gemer)
Žehra

Žehra (, ) je obec na Slovensku v okrese Spišská Nová Ves v Košickom kraji.
Žehra je súčasťou súboru pamiatok Levoča, Spišský hrad a pamiatky okolia, ktorý je zapísaný na zoznam UNESCO. V obci sa nachádza i Spišský hrad.
Polohopis.
Obec sa nachádza vo východnej časti Hornádskej kotliny na východnom úpätí Dreveníka.
Časti obce.
Obec Žehra sa skladá z troch lokalít:
Eru Ilúvatar

Eru (jeden) na Arde nazývaný Ilúvatar (Otec všetkého) je v Tolkienovom svete meno pre Najvyššieho Boha. 
Tolkien chápe Eruho nie ako meno fiktívneho Boha, ale ako meno fiktívneho jazyka pre reálneho monoteistického Boha. Vytvoril Ainur (svätých), elfov a ľudí, taktiež adoptoval Auleho trpaslíkov.
Arda (Tolkien)

Arda je v Tolkienovom fiktívnom svete meno pre „planétu“ pozostávajúcu z kontinentov Stredozem a Aman, na počiatku obmývaných oceánom Ekkaia.
Valar

Valar je v Tolkienovom fiktívnom svete meno Mocností (ľudmi tiež nazývaní bohmi), žijúcich na západnom kontinente Aman.Ainur
Ozzfest

Ozzfest je americký putovný heavy metalový festival, ktorý organizujú Ozzy Osbourne a jeho manželka Sharon. 
Koncerty sú tradične na dvoch scénach. Na hlavnej vystupujú popredné svetové skupiny, na scéne druhej skupiny menej známe ako aj debutanti.
V roku 2005 sa festival začal 15. júla v Bostone a trval až do 4. augusta, cyklus ukončl koncert vo West Palm Beach na Floride.
Manwë

Manwë je postava vo fiktívnom svete Tolkiena. Kráľ Valar, manžel Vardy. Brat Temného pána Melkora. Nachádza potešenie vo vetroch a oblakoch a vo všetkých sférach vzduchu od tých najvyšších až po tie najhlbšie.
Čerín

Čerín (, do roku 1888 "Cserin", ) je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
Obec je známa najmä vďaka opevnenému gotickému kostolu sv. Martina s hodnotnou freskovou výmaľbou.
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
Rímskokatolícky kostol sv. Martina.
Miestny rímskokatolícky kostol je jednoloďová gotická stavba s pravouhle ukončeným presbytériom z obdobia okolo roku 1315. Nachádza sa v opevnenom areáli so samostatne stojacou zvonicou, vo vyvýšenej polohe nad obcou. Podľa dobových prameňov nechal postaviť kostol Pavol z Krtíša. Drevená zvonica pri kostole pochádza zo 17. storočia.
V interiéri sa nachádzajú hodnotné nástenné maľby pochádzajúce zo štyroch období, najstaršie už z prvej štvrtiny 14.storočia vo vnútri triumfálneho oblúka. Z konca 14. storočia pochádza Christologický cyklus, ktorý je zobrazený na stenách presbytéria. Tretia fáza výmaľby zobrazuje postavy svätcov v lodi kostola, tá pochádza zo začiatku 15. storočia. Najmladšie fresky sa nachádzajú v severovýchodnej časti lode, ide o zobrazenie Madony ochrankyne a archanjela Michala z obdobia okolo roku 1500. Kostol má drevený maľovaný strop zo 16. storočia. Súčasťou interiéru kostola je aj empora, taktiež maľovaná, pochádzajúca z 18. storočia. Hlavný oltár je barokový z roku 1744, pôvodný gotický oltár z roku 1483 z dielne Majstra z Kremnice bol v roku 1885 odvezený do Budapešti.
Badín

Badín je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
V obci sa nachádza Kňazský seminár sv. Františka Xaverského. Blízko obce leží NPR Badínsky prales.
Varda

Varda je postava vo fiktívnom svete Tolkiena. Je Valar, kráľovná hviezd, manželka Manwëho. Keď Melkor, začal vytvárať nepokoj, Varda prehliadla jeho zámer a znenávidel sa jej. Melkor sa bojí aj nenávidí Vardu, podobne ako aj ostatných Valar. Hovorí sa, že Varda je príliš krásna pre tieto svety, z jej tváre žiari svetlo Ilúvatara. Prebýva s Manwëm vo Valinore. Vardu elfi nazývajú aj Elbereth.
Tajov

Tajov je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
Riečka (okres Banská Bystrica)

Riečka je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
Lučatín

Lučatín je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
História.
Do písanej histórie vstupuje obec v roku 1424, ale môžeme predpokladať už jej skoršiu existenciu. Pri vymedzení historického chotára Ľupče sa obec ešte nespomína. Túto listinu pre Ľupču vydal panovník Karol Róbert 11. novembra 1340. V listine sú zaznamenané sídla ležiace severne od Ľupče, a to Podkonice a Priechod. Ďalšou písomnou informáciou, ktorá však vnáša do pôvodu obce Lučatín len viac nejasností, je listina z roku 1356, vymedzujúca hranice medzi Priechodom a Podkonicami. Okrem prítomných svedkov z Ľupče a Seliec sa v listine spomína aj svedok Miko z lokality Vaninova Ves. Historik P. Maliniak predpokladá, že v prípade sídla s pomenovaním Vaninova Ves mohlo ísť s najväčšou pravdepodobnosťou o predchodcu dnešnej obce Lučatín. Z roku 1424 sa zachovala v Štátnom ústrednom banskom archíve v Banskej Štiavnici aj druhá listina, v ktorej je uvedený Lučatín. Podľa tohto záznamu predstúpil pred panovníka Žigmunda Luxemburského istý Benedikt Literát. Prvá písomná zmienka už osídelne sformovanom stredovekom Lučatíne (Luchatheu) je z pondelka 22. mája 1424, kedy uhorský kráľ Žigmund Luxemburský niekoľko dní pred sviatkom blahoslaveného pápeža Urbana vydal vo svojom sídle vo Visegráde donačnú listinu. Pôvod názvu obce Lučatín zatiaľ nie je vierohodne objasnený. Historici odvodzujú názov obce od mena Lukáš, čo by mohlo poukazovať na prvého vlastníka (zakladateľa) staršieho sídla.
Šport.
Lučatínska 11. Cestný beh s trasou Lučatín - Slovenská Ľupča a späť. Preteky sa konajú od roku 2012. Priemerne sa tu zúčastní okolo 500 bežcov.
TJ mladosť Lučatín. Družstvo sa každoročne zúčastňuje na turnajoch a zápasoch v 1. triede.
Stolnotenisový oddiel v Lučatíne. Je rozdelený na 3 družstvá: A družstvo, B družstvo, C družstvo. Pravidelne sa zúčastňujú na okresných a krajských súťažiach.
Ľubietová

Ľubietová je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
V minulosti bola obec Ľubietová jedným zo siedmich banských miest. V 19. storočí sa obec nazývala po maďarsky Libetbanya. Nachádza sa 25 kilometrov od Banskej Bystrice, smerom na Brezno po pravej strane.
Prírodné pomery.
Z Ľubietovej je najznámejšia mineralogická oblasť Podlipa, odkiaľ pochádzajú unikátne nálezy minerálu libethenit, ktorý bol prvýkrát opísaný v Ľubietovej, a podľa ktorej dostal aj názov. Na Podlipe sa dodnes nachádzajú štôlne a haldy, z ktorých vyteká voda zanechávajúca zelenú farbu na brehoch potôčikov (znaky po prítomnosti medi, ktorá bola hlavným predmetom ťažby, ale neskôr, po vyčerpaní ložiska sa ťažili aj železné rudy). Iné nálezisko je Kolba, kde sa však ťažili kobaltovo-niklové rudy.
Ďalšou zaujímavosťou je Hrb, ktorý je považovaný za geografický stred Slovenska, a z ktorého je za priaznivého počasia nádherný výhľad na Slovenské rudohorie. Obec je aj vychýrenou hubárskou oblasťou. V budove OÚ sa nachádza muzeálna miestnosť, ktorá pripomína históriu obce a nachádzajú sa tam aj vzorky minerálov z okolia. Cez dedinu preteká potok Hutná, do ktorého sa v obci prilieva potok Vôdka. Vo Vôdke sa dajú nájsť polodrahokamy "české granáty", ktoré sú však príliš malé na spracovanie a použitie v klenotníctve.
Nad obcou je aj kopec Vysoká, ktorá je vulkanického pôvodu.
Malachov

Malachov je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
Polohopis.
Obec leží na východnom úpätí Kremnických vrchov, v strednej časti úzkej Malachovskej doliny. Prvá písomná zmienka je z roku 1327. Dolinou preteká Malachovský potok, pravobrežný prítok rieky Hrona. Zástavba obce v dĺžke cca 2 km sleduje brehy potoka. Nachádza sa 4 km juhozápadne od okresného a krajského sídla Banská Bystrica, od ktorej sa odčlenila v roku 1993.
Katastrálne územie obce (cca 640 ha) sa rozprestiera na rozhraní krajinných celkov Kremnické vrchy a Zvolenská kotlina. Takmer celé územie sa nachádza v Malachovskom predhorí, krajinnom podcelku východného okraja Kremnických vrchov. Nadmorské výšky chotára sú od 400 do 820 m. Prevažne odlesnené územie má vrchovinný reliéf. Reprezentujú ho dlhé chrbty (zvyšky starej poriečnej rovne), budované treťohornými pyroxenickými andezitmi a ich pyroklastikami, len vo východnej časti vystupujú aj druhohorné dolomity.
Neďaleko obce (v Radvani) sa nachádza chránený areál Malachovské skalky.
Dejiny.
Dejiny baníctva.
Počiatky baníctva a hutníctva (výroby) ortuti (Hg) sa spájajú s rokom 1390. Z tohto roku sa našiel v banskobystrickej mestskej knihe záznam, podľa ktorého „...Peter Kysser bol vymazaný zo zoznamu občanov mesta Banská Bystrica, preto že svojou nedbanlivosťou zapríčinil smrť svojich robotníkov v bani na ortuť.“ Dá sa reálne predpokladať, že tento rok nebol počiatočným v ťažbe ortuti v tomto priestore. Je možné, že stará metóda získania ortuti, „živého striebra“, pôsobením ohňa na rumelku (cinabarit) mohla byť využívaná už omnoho skôr. Po otvorení ložiska v Idrii (1580), na priamy príkaz Dvornej komory vo Viedni došlo k zastaveniu prevádzky baní v Malachove. 
Podľa Budkoviča (1968) výroba ortuti na Ortútoch (dnes kat. územie Badína) spôsobom „kondenzáciou hore“ v hlinených nádobách Agricolovho typu, prebiehala až do roku 1780. Ťažba sa obnovila v roku 1785, avšak bez výraznejšieho úspechu. Podnikanie skončilo v roku 1802. Od roku 1780 – 1800 sa zavádzal druhý spôsob výroby v retortách (K. Hereld zaviedol i železné retorty a z Banskej Štiavnice žiadal aj sklenené) s ohnutým hrdlom, pre odvádzanie ortuťových pár na kondenzáciu studenou vodou. V priebehu prvej polovice 19. storočia ťažba celkom ustala. Prieskumné práce boli obnovené v roku 1955 - 1957, systematicky od roku 1965. Zabezpečili sa nimi ekonomicky významné zásoby. Poslednou aktívnou lokalitou v tomto priestore bola Veľká studňa (územne, okrem Malachova, aj kataster Radvane), kde sa ťažila rumelka z paleogénnych pieskovcov a karbonátov v rokoch 1985 - 1990.
Šport.
Futbalový klub bol založený v roku 1949 a v súčasnosti nesie názov TJ Slovan Malachov. A-mužstvo hrá 7. ligu stred.
Medzibrod

Medzibrod je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
Polohopis.
Obec leží východne od mesta Banská Bystrica, na pravom brehu rieky Hron, od ktorej je oddelená násypom železničnej trate. Nachádza sa v nadmorskej výške Z územného hľadiska chotár obce patrí do regiónu Horehronia. Rozprestiera sa po oboch brehoch Hrona.Od východu je ohraničený svätoondrejským (brusnianskym),od západu hiadlovským chotárom.V súčasnosti má Medzibrod 1350 obyvateľov, ktorí majú možnosť sa združovať v 26 rôznych organizáciách.
Kultúra a zaujímavosti.
Medzibrod je v okolí známy hlavne pečením harule, ochotníckym divadlom a vynikajúcimi zábavami.
Moštenica

Moštenica je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica. 
Dejiny.
Prvá písomná zmienka o obci pochádza z roku 1340 pod názvom "Mosnyce". Našiel sa tu žiarový hrob lužickej kultúry z mladšej doby bronzovej.
Obec sa vyvinula pri thurzovských hutách (scedzovacej a rafinačnej), na území patriacom do chotára Podkoníc. Od roku 1503 do začiatku 18. storočia boli huty významným článkom banskobystrického mediarskeho podniku, potom ich adaptovali na spracovanie železnej rudy. Do roku 1804 tu pracovali dve zlievacie pece, v rokoch 17961870 hámor na skujňovanie surového železa z Hronca. 
Obyvatelia pracovali v miestnych mediarskych, potom železiarskych strediskách, na píle a v štátnych lesoch. Počas SNP bola v Moštenici partizánska nemocnica. V okolí pôsobili silné partizánske oddiely.
Môlča

Môlča je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
Kultúra a zaujímavosti.
Pamiatky.
Obec bola v marci 1945 vypálená ustupujúcimi nemeckými vojakmi. Zhorelo 12 domov aj s hospodárskymi budovami.
Turecká (obec)

Turecká je obec na Slovensku v okrese Banská Bystrica.
Polohopis.
Podhorská obec sa nachádza v severozápadnej časti banskobystrického okresu, cca 17 km od Banskej Bystrice v pohorí Veľká Fatra. Reťazová zástavba lemuje potok Ramžiná, ktorý preteká celou Tureckou dolinou, ústiacou v obci Staré Hory do Starohorského potoka.
Severne sa dvíhajú svahy Krížnej s bočným hrebeňom Líšky a Majerovej skaly. Západne sa dvíha Malá Krížna () a južne uzatvára veniec hôr hrebeň s vrchom Japeň ().
Kultúra a zaujímavosti.
Obec bola pôvodne uhliarskou osadou, dodávala drevené uhlie hlavne pre bane v okolí blízkych Starých hôr. V súčasnosti sa v Tureckej a okolí rozvíja najmä letný turistický ruch, obec je východiskom turistických túr na hlavný hrebeň pohoria. V minulosti sa obec preslávila najmä vďaka zimnému cestovnému ruchu, ktorého základom sa v roku 1971 stala sedačková lanovka Turecká - Krížna (Líška) a neskôr aj niekoľko lyžiarskych vlekov. Význam obce ako zimného rekreačného strediska prudko poklesol v súvislosti so zánikom lanovky začiatkom 90. rokov. Obec je známa dvomi už tradičnými každoročnými akciami - Krňačkovými pretekami a Majstrovstvami sveta vo varení a jedení bryndzových halušiek.
Sedačková lanovka Turecká - Krížna (Líška).
Sedačková lanovka viedla z obce takmer na hlavný hrebeň pohoria a vďaka svojim parametrom patrila medzi najznámejšie vo vtedajšom Československu. S dĺžkou 2064 m a prevýšením 730 m išlo o jednu z najzaujímavejších lanoviek na našom území. Sedačková lanovka sprístupňovala rovnako jednu z najdlhších zjazdoviek (3500 m) na Slovensku. Lanovka vznikla najmä zásluhou vtedajšej TJ Tatran Harmanec pod vedením Martina Vajsa, ktorý bol aj jej dlhoročným vedúcim prevádzky (náčelníkom). V nadmorskej výške ležala medzistanica Salašky, ktorá sprístupňovala hlavne chatovú základňu v tejto lokalite. S výstavbou lanovky sa začalo 15. júna 1968, prevádzku spustili 17. novembra 1971 a za socialistického režimu prevádzku zabezpečovala, podobne ako pri viacerých iných lanovkách, Javorina PZCR, Liptovský Mikuláš. Technicky išlo o vtedy štandardnú jednolanovú dráhu obežného systému s pevným uchytením jednomiestnych sedačiek, ktoré vyrábal domáci podnik Transporta Chrudim. Poslednou sezónou lanovky bola zimná sezóna 1991/1992. Po jej demontáži na mieste zostali tri staničné budovy a základy podpier. Architektonicky zaujímavá budova dolnej stanice v Tureckej je udržiavaná a v pomerne dobrom stave. Budova hornej stanice vyhorela 4. novembra 2005, objekt medzistanice je opustený a chátra.