burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Vychylovské skálie

Vychylovské skálie je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Bystrica v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1983 na rozlohe 26,7200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Charakteristický jav flyšového pásma, ktorý vznikol mohutnými zosuvmi, ktoré spôsobili rozpad pieskovcového antiklinálneho pásma na pruh mohutných blokov, ako jedného z najzachovalejších príkladov z flyšového pásma v prostredí so zachovanými lesnými spoločenstvami a výskytom viacerých významných druhov."
Zajačkova lúka

Zajačkova lúka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nová Bystrica v okrese Čadca v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1979 na rozlohe 3,9848 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 4. stupeň ochrany. Nachádza sa v Chránenej krajinnej oblasti Kysuce.
Predmetom ochrany sú: "Trávnaté biocenózy s bohatým výskytom chránenej rastliny - šafranu karpatského (Crocus heuffelianus Herb.) na Kysuckej vrchovine na študijné a vedeckovýskumné ciele."
Ochodnický prameň

Ochodnický prameň je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ochodnica v okrese Kysucké Nové Mesto v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1984 na 0,1866 ha s ochranným pásmom. Na chránenom území platí 3. a 4. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Mineralizovaný prameň s obsahom sírovodíka (H2S), ako charakteristický jav flyšového pásma na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Veľké Ostré (prírodná pamiatka)

Veľké Ostré je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Radoľa v okrese Kysucké Nové Mesto v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 a naposledy novelizované v roku 1984 na rozlohe 0,05 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu skalnej hradby tvorenej sledom vrstiev druhohorných vápencov bradlového pásma, zvýraznenej selektívnou eróziou na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Javorinka (prírodná rezervácia)

Javorinka je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Kysuce.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zázrivá v okrese Dolný Kubín v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 35,5200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Fragment zriedkavých prirodzených jedľových bučín Kysuckej vrchoviny. Zachytáva typickú pestrosť rôznych petrografických typov bystrickej jednotky flyšového pásma a ich vplyv na morfologický vývoj, hydrologické pomery a vegetáciu. Vedecko, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Kunovo

Kunovo je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Valaská Dubová, Jasenová v okrese Dolný Kubín a okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 a naposledy novelizované v roku 1981 na rozlohe 11,9200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana územia, genézou súvisiaceho s územím NPR Choč, ktorá je geologicky a esteticky výraznou krajinnou dominantou na okraji trosky Chočského príkrovu. Objekt vykazuje aj biologické hodnoty lesnej, trávnatej a krovinnej vegetácie a je prirodzeným biotopom chránenej flóry a fauny."
Pucovské zlepence

Pucovské zlepence je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Horná Orava. Predstavuje stratotyp pucovského zlepenca vnútrokarpatského paleogénu.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Pucov v okrese Dolný Kubín v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na rozlohe 4,8485 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHÚ je zriadené na ochranu významnej geologickej lokality paleogénnych zlepencov v Oravskej vrchovine, dôležitej z vedecko-výskumného, náučného a kultúrneho hľadiska."
Rieka Orava

Rieka Orava je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Horná Orava.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Žaškov, Dolný Kubín, Oravská Poruba, Bziny, Tvrdošín, Sedliacka Dubová, Krivá, Horná Lehota, Kraľovany, Oravský Podzámok, Párnica, Veličná, Istebné, Medzibrodie nad Oravou, Podbiel, Dlhá nad Oravou, Nižná v okrese Dolný Kubín, okrese Tvrdošín v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 441,7463 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana komplexu zachovalých riečnych ekosystémov s funkciou biokoridoru nadregionálneho významu s bohatým druhovým zastúpením fauny a flóry a biotopov mnohých chránených, vzácnych a ohrozených druhov organizmov."
Veľká Lučivná

Veľká Lučivná je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malá Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Párnica v okrese Dolný Kubín v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1967 a naposledy novelizované v roku 1982 na rozlohe 66,38 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. V rezervácii platí 5. stupeň ochrany. Chránené územie je súčasťou Národného parku Malá Fatra.
Predmetom ochrany sú: "Prirodzené lesná spoločenstvá s najbohatším výskytom tisu obyčajného (Taxus baccata) v Malej Fatre a na Orave na vedeckovýskumné a náučné ciele. Pôvodne bola vyhlásená ako CHN súčasne s CHKO Malá Fatra v roku 1967."
Choč (národná prírodná rezervácia)

Choč je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Vyšný Kubín, Valaská Dubová, Jasenová, Turík, Likavka, Lisková, Lúčky a Martinček v okrese Dolný Kubín a okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 1 428,05 ha. Ochranné pásmo nebolo určené. Na území rezervácie platí 5. stupeň ochrany.
Predmetom ochrany je: "Významná vrcholová skupina Chočských vrchov s osobitnými geologickými, geomorfologickými, botanickými, zoologickými a krajinárskymi hodnotami na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Blatné (prírodná pamiatka)

Blatné je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ľubochňa v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1990 na 116,0 ha.
Predmetom ochrany je: "Výnimočný typ jazera. Príčinou jeho vzniku bol mechamický pohyb svahu - skalné rútenie, v dôsledku čoho bolo prehradené údolie a vzniklo jazero. Vo svete je tento jav bežný, u nás je známy len z doliny Blatnej."
Bukovinka (prírodná pamiatka)

Bukovinka je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ružomberok v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 1,8000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu geologického a geomorfologické-ho výtvoru neustálej tvorbe recentných travertínov s výskytom botanicky významných druhov rastlín. Cieľom ochrany je zachovať pôvodný ráz a štruktúru lokality pre ved.,štud.a kult.-výchovné účely."
Háj pred Teplou dolinou

Háj pred Teplou dolinou je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovská Osada v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1975 na rozlohe 0,2000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Háj bol vysadený 28.10.1928 pri 10.výročí vyhlásenia Česko--Slovenskej republiky do tvaru štvorca. Tu bolo počas SNP umiestnené posledné palebné postavenie delostreleckej batérie kpt. Mičušíka. Ostreľovali ju nemeckí letci v posledný deň odporu, 27.10.1944."
Ivachnovský luh

Ivachnovský luh je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lisková, Turík, Ivachnová v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1982 na rozlohe 10,0400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana potencionálne ohrozeného reliktného luhu, kt. je najsevernejším luhom na Slovensku a súčasne posledným fragmentom nivného lesa vo vysoko položených kotlinách Z. Karpát. Pod vplyvom okolitých biocenóz mimoriadna druhová diverzita vtákov a cicavcov"
Jánošíkova kolkáreň

Jánošíkova kolkáreň je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ružomberok, Ľubochňa v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1964 a naposledy novelizované v roku 1993 na rozlohe 243,3700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Komplex zachovalých pôvodných fytocenóz najvyšších polôh Veľkej Fatry. Javorové a jarabinové smrečiny pralesovitého charakteru s Picea excelsa, v najvyšších polohách prirodzené riedke porasty s nízko zavetvenými kmeňmi. Výskumný objekt pre lesné hospodárstvo."
Jazierske travertíny

Jazierske travertíny je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ružomberok v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1952 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 2,2200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zriedkavej geomorfologickej formy travertínovej terasy o hrúbke asi 30 m s menšími teráskami dnes už zaniknutých jazierok na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Kornietová

Kornietová je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ľubochňa v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 na rozlohe 84,0500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana prirodzených lesných porastov pralesovitého charakteru na vápencovom a žulovom podklade pre potreby lesníckeho výskumu."
Kundračka

Kundračka je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ľubochňa v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 na rozlohe 115,7900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana prirodzených lesných spoločenstiev na vápencoch a dolomitoch Ľubochnianskej doliny pre potreby lesníckeho výskumu."
Lúčanské travertíny

Lúčanské travertíny je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lúčky v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1975 a naposledy novelizované v roku 2001 na 3,4752 ha.
Predmetom ochrany je: "Ochrana objektu veľkých prírodných, krajinárskych, archeol. a estetických hodnôt. Je to vrstva travertínov vytvorených silne mineralizovanými teplými vodami vyvierajúcimi na tektonických zlomoch na južnom úpätí Chočských vrchov."
Matejkovský kamenný prúd

Matejkovský kamenný prúd je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ružomberok v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 8,6000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHÚ je zriadené na ochranu prirodzeného vývoja a príkladu pôvodnosti kvádrovitej odlučnosti granitov s ukážkami recentného mrazového zvetrávania pre vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Meandre Lúžňanky

Meandre Lúžňanky je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovská Lúžna v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 1,7426 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Účelom CHÚ je ochrana geomorfologicky a krajinársky významnej lokality so zachovalými prirodzenými meandrami potoka Lúžňanka v Nízkych Tatrách dôležitého z vedecko-výskumného, náučného a kultúrno-výchovného hľadiska."
Močiar (prírodná rezervácia)

Močiar je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Malá Fatra.
Nachádza sa neďaleko sútoku rieky Orava a Váhu v katastrálnom území obce Stankovany v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 8,1578 ha, so 4. stupňom ochrany.
Predmetom ochrany je: "Ochrana ojedinelého geologického javu - plochých štítových travertínových útvarov s pestrými slatinnými fytocenózami na odumretých útvaroch. Výskyt značného počtu veľmi až kriticky ohrozených druhov rastlín."
Územie európskeho významu.
Výnosom Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 3/2004-5. 1 zo 14. júla 2004, ktorým sa vydáva národný zoznam území európskeho významu bolo územie zaradené medzi územia európskeho významu s identifikačným kódom SKUEV0254 Močiar.
Mohylky

Mohylky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lisková v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 0,7481 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHÚ je zriadené na ochranu hromadného nálezu paleontolgických skamenelých zvyškov živočíchov obdobia eocénu (numulitov).4. stupeň o. - vyhláška KÚŽP v žiline č. 7/2004 z 3.5.2004 - ú. od 1.7.2004, Vestník vlády SR, čiastka 8/2004, vydaná 28.6.2004"
Prielom Teplého potoka

Prielom Teplého potoka je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovské Revúce v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 20,9400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana vzácneho geomorf.útvaru,kt.bol vytvorený eróznou činnosťou Teplého potoka v mohutných vápencových vrstvách mezozoika. Dĺžka prielomu je cca 180 m, šírka 20-40 m, hĺbka 10-20 m."
Klimo (priezvisko)

Klimo je slovenské priezvisko odvodené od mena Kliment. Najčastejšie je v Bratislave, Pobedime (okres Nové Mesto nad Váhom) a Detve.
Revúca (chránený areál)

Revúca je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obcí Liptovské Revúce a Liptovská Osada v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2002 na rozlohe 39,2192 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHA Revúca predstavuje zachovalú podhorskú riečku s aluviálnymi močiarmi, slatinnými lúkami a brehovými porastami, na ktorej sa vďaka čistej vode a prirodzenému korytu udžal kriticky ohrozený druh našej fauny"
Rojkovská travertínová kopa

Rojkovská travertínová kopa je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Stankovany v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1971 a naposledy novelizované v roku 1984 na 0,2806 ha.
Predmetom ochrany je: "Prírodná pamiatka je vyhlásená na ochranu travertínovej kopy - zriedkavej geomorfologickej formy s jazierkom na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Rumbáre (národná prírodná rezervácia)

Rumbáre je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ľubochňa v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 na rozlohe 51,5900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je vyhlásená na ochranu prirodzených lesných spoločenstiev na vápenci a žule vyšších polôh Veľkej Fatry pre potreby lesníckeho výskumu."
Skalná päsť

Skalná päsť je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Lisková v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1971 na 19,6250 ha.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu zvláštneho skalného útvaru spojeného s ľudovými povesťami. Vznikol vplyvom erózie na styku mezozoika Chočských vrchov s Liptovskou kotlinou. Rozmery: 6 m vyska,4 m sir.pri vrchu, 2,5 m pri sp.cas."
Turícke dubiny

Turícke dubiny je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Turík v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 19,0200 ha, je rozdelené na dve časti – väčšiu západnú a menšiu východnú. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Prírodná rezervácia je vyhlásená na ochranu posledného väčšieho výskytu pôvodných dubových lesov v Liptovskej kotline, ich prostredia a živočíšstva. Najsevernejšia hranica výskytu duba letného na Slovensku. Vyvracia to dlhoročný názor o výrazne nížinnom charaktere duba letného."
Vlčia skala (prírodná pamiatka)

Vlčia skala je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Ružomberok v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1952 a naposledy novelizované v roku 1988 na rozlohe 1,4900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PP je vyhlásená na ochranu travertínového súvrstvia v podobe morfologicky výraznej terasy strmo spadajúcej do doliny Trlenského potoka, ktorá poskytuje možnosť štúdia vzniku travertínov a stratigrafie kvartéru na vedeckovýskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Kozí chrbát (prírodná rezervácia)

Kozí chrbát je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovská Osada v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 37,4300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana stabilného spoločenstva pôvodných porastov vysokohorského sutinového javorového lesa na SZ a Z svahoch Kozieho chrbátu so špecifickým druhovým zložením, ktoré tvoria prirodzenú hranicu lesa. Výskyt veľmi starých jedincov klenu a niektorých vzácnych taxónov flóry."
Smrekovica (prírodná rezervácia)

Smrekovica je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovská Osada, Ružomberok v okrese Ružomberok v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2012 na 59,6400 ha.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia prírodnej rezervácie a jej ochranného pásma je zabezpečenie ochrany ekosystému prirodzených smrekových lesov s biotopmi európskeho významu Smrekové lesy čučoriedkové (9410) a Smrekové lesy vysokobylinné (9410) so zachovalou štruktúrou pralesovitého charakteru a prirodzených procesov v nich prebiehajúcich."
Kotlový žľab

Kotlový žľab je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zuberec v okrese Tvrdošín v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1926 a naposledy novelizované v roku 1984 na rozlohe 70,77 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalých lesných spoločenstiev s ukážkami pralesovitých vysokohorských smrečín na kryštaliniku Západných Tatier na vedecko-výskumné, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Mačie diery

Mačie diery je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zuberec v okrese Tvrdošín v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1974 na rozlohe 45,6300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Unikátna geomorfologická členitosť územia a výskyt vzácnej a chránenej kalcifilnej flóry na turisticky frekventovanej trase v masíve Osobitej."
Medzi bormi

Medzi bormi je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zuberec v okrese Tvrdošín v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1980 na rozlohe 6,5500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHÚ je zriadené na ochranu ojedinelej rašelinnej biocenózy vrchoviskového typu na vedecko-výskumné ciele. Vyskytujú sa tu aj chránené a vzácne druhy rastlín a ich spoločenstvá."
Úplazíky

Úplazíky je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Zuberec v okrese Tvrdošín v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1974 na rozlohe 31,1900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránené územie je vyhlásené na ochranu zachovalých lesných spoločenstiev, skalnej vápnomilnej flóry, geomorfologicky atraktívnych a esteticky pôsobivých prvkov vysunutej severnej rázsochy Sivého vrchu v Západných Tatrách na vedeckovýskumné a kultúrno-náučné ciele."
Bratkovčík (chránený areál)

Bratkovčík je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Horná Orava.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Trstená v okrese Tvrdošín v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 20,3940 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Chránený areál je vyhlásený z dôvodu zabezpečenia ochrany vzácnych a ohrozených druhov fauny a flóry a celkového zachovania a ochrany biodiverzity mokraďných biotopov na severnom Slovensku."
Bodický rybník

Bodický rybník je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovský Mikuláš v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1952 a naposledy novelizované v roku 1983 na rozlohe 18,5703 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHÚ predstavuje zachovalú časť typickej liptovskej podhorskej krajiny s lúčnymi spoločenstvami v blízkosti intravilánu za účelom sledovania ich zmien a vývoja."
Demänovská slatina

Demänovská slatina je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovský Mikuláš v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2012 na 5,4359 ha.
Predmetom ochrany je: "Účelom vyhlásenia chráneného areálu a jeho ochranného pásma je zabezpečenie ochranybiotopov európskeho významu: Slatiny s vysokým obsahom báz (7230) a Prirodzené distrofné stojaté vody(3160), druhov európskeho významu a druhov národného významu."
Háje (Beňadiková)

Háje je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Beňadiková v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1977 na rozlohe 0,0800 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie tvorí podmorský zosuv vrezaný do stredno- až vrchnopriabónského flyšu centrálnokarpatského paleogénu. Mohutné pelokarbonátové gule. Jedinečnosť objektu spočíva v unikátnosti príkladu i vo svetovom merítku."
Hybická tiesňava

Hybická tiesňava je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Východná, Hybe v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1984 na rozlohe 11,18 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie reprezentuje osobitný vývoj povrchových tvarov, hlavne hlboké tiesňavovité úseky potoka Hybica, ostro zarezané do treťohorných vápencov vystupujúcich medzi mechanicky menej odolnými horninami, na ktorých sa vytvorili len mierne modelované tvary."
Kamenné mlieko

Kamenné mlieko je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovský Ján v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2009. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Ohnište

Ohnište je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovský Ján, Liptovský Hrádok v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 na rozlohe 852,2600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHÚ je zriadené na ochranu zaujímavých geomorfologických výtvorov, krasového systému, prirodzených lesných porastov pralesovitého charakteru, vedecky významných rastlinných a živočíšnych druhov a ich spoločenstiev na dolomitoch a dolomitických vápencoch."
Ratkovo (chránený areál)

Ratkovo je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovský Trnovec, Liptovská Sielnica v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1988 na rozlohe 97,5149 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana územia s mimoriadnym bohatstvom pôvodných a úspešných introdukovaných cudzokrajných drevín – cca 150 druhov, ktoré vytvára predpoklady pre dentrologický výskum. Dôležité refúgium avifauny v oblasti vodnej nádrže Liptovská Mara."
Sielnický borovicový háj

Sielnický borovicový háj je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovská Sielnica v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1978 na rozlohe 5,5800 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Pamiatka na udalosti spojené s históriou nášho národa a samotnej obce Liptovská Sielnica."
Švihrová

Švihrová je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Jamník v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1986 na rozlohe 5,6472 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená na ochranu rašelinných fytocenóz s výskytom chránených druhov rastlín v Liptovskej kotline, dôležitých z vedeckovýskumného, náučného a kultúrno--výchovného hľadiska. Výskyt kosatca sibírskeho (Iris sibirica) tu bol zistený po prvýkrát."
Turková (národná prírodná rezervácia)

Turková je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Východná v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1965 na 30,9500 ha.
Predmetom ochrany je: "NPR predstavuje zachovalé lesné spoločenstvá reliktného charakteru na vápenci (Pinetum dealpinum a Fagetum dealpinum). Územie bude využité ako vedecký objekt s možnosťou štúdia dlhodobej sukcesie rôznych biocenóz."
Jelšie (prírodná rezervácia)

Jelšie je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovský Mikuláš v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1973 na rozlohe 26,1000 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana ojedinelého, uceleného a najzachovalejšieho komplexu spoločenstiev jaseňovej jelšiny v Liptovskej kotline, ktorý je vedeckovýskumným objektom."
Stanišovská jaskyňa (národná prírodná pamiatka)

Stanišovská jaskyňa je národná prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Liptovský Ján v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1972 a naposledy novelizované v roku 1996. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana 1680 m dlhých jaskynných priestorov a chodieb, ktoré vyerodovala pozemná riečka Štiavnica vo vápenci stredného triasu v 2 úrovniach. Vchod je vo výške Jaskyňa bola osídlená v stredoveku. Horné časti majú bohatú výzdobu. K jaskyni patrí i Malá Stanišovská jaskyňa."
Klimko (priezvisko)

Klimko je slovenské priezvisko odvodené od mena Kliment. Najčastejšie je v Prešove, Heľpe (okres Brezno) a Veľkom Šariši (okres Prešov).
Známi nositelia.
Pozri v článku Klimko.
Suchá dolina (národná prírodná rezervácia)

Suchá dolina je národná prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody TANAP.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Kvačany, Liptovský Trnovec, Liptovské Matiašovce, Pavlova Ves v okrese Liptovský Mikuláš v Žilinskom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 1 585,5400 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "NPR je ukážkou všetkých základných geologických a tektonických typov stavebných jednotiek Tatier. Je to z veľkej časti nenarušené územie s bohatou diverzitou rastlinných druhov typických pre karpatskú flóru. Súčasťou NPR sú krasové javy (napr. Medvedia jaskyňa, Dúpnica a i.)."
Klimová

Klimová je ženský tvar priezvisk Klimo a Klima, napr.:
Jan Klíma

Jan Klíma môže byť:
Josef Klíma

Josef Klíma môže byť:
Václav Klíma

Václav Klíma môže byť:
Klima

Klima je priezvisko, pozri Klima (priezvisko), napr.:
Klimek (priezvisko)

Klimek je české, slovenské a poľské priezvisko odvodené od mena Kliment. Slovenský ženský tvar je Klimeková, menej často aj Klimková. Český ženský tvar je Klimková. Na Slovensku je najčastejšie je v Bardejove, Habovke (okres Tvrdošín) a obci Mokroluh (okres Bardejov). V Česku je najrozšírenejšie v mestách Kyjov, Třinec a Ostrava.
Známi nositelia.
Pozri v článku Klimek.
Imagine

Imagine môže byť:
Music for Pleasure

Music for Pleasure môže byť:
Herning

Herning je mesto v Dánsku, ležiace v srdci Jutského polostrova, asi 170 kilometrov od hraníc s Nemeckom. Počet obyvateľov dosahuje necelých 50 000 obyvateľov. 
Nachádza sa tu Messecenter Herning zábavný komplex, najväčšie exhibičné centrum a zábavný komplex. Letisko Karup Airport sa nachádza 25 km od mesta Herning.
V roku 2018 sa tu konali historicky prvé Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji, druhým z dvojice miest bola dánska metropola Kodaň.
Hotel Slovan

Hotel Slovan môže byť hotel:
Kuška

Kuška môže byť:
Jakab

Jakab môže byť:
Jakab (priezvisko)

Jakab je priezvisko, odvodené z maďarskej podoby mena Jakub. Na Slovensku je najčastejšie v obciach Pribeta (okres Komárno), Čebovce (okres Veľký Krtíš), Ptrukša (okres Michalovce) a v meste Rimavská Sobota.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakab.
Jakabovič (priezvisko)

Jakabovič je priezvisko, odvodené od mena Jakub. Na Slovensku je najčastejšie (s výrazným odstupom) v meste Trnava.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakabovič.
Jakabovič

Jakabovič je priezvisko, pozri Jakabovič (priezvisko), napr.:
Jakub (priezvisko)

Jakub je slovenské a české priezvisko, odvodené od mena Jakub. Je rozšírené najmä na východnom Slovensku, najviac v mestách Michalovce, Humenné a Trebišov. V Česku je najčastejšie v meste Třebíč.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakub.
Jakuba (priezvisko)

Jakuba je slovenské a české priezvisko, odvodené od mena Jakub. Na Slovensku je najčastejšie v Lučenci a Brezne. V Česku je rozšírené predovšetkým na Morave, najviac v mestách Vizovice a Zlín.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakuba.
Jakubec (priezvisko)

Jakubec je slovenské a české priezvisko, odvodené od mena Jakub. 
Slovenská ženská prechýlená podoba je Jakubcová, menej často aj Jakubecová. Česká prechýlená podoba je Jakubcová.
Na Slovensku je najčastejšie v Bratislave, Krásne nad Kysucou a obci Brodské (okres Skalica). V Česku je najčastejšie v mestách Praha, Brno a České Budějovice.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakubec.
Jakubček (priezvisko)

Jakubček je slovenské priezvisko, odvodené od mena Jakub. Najčastejšie je v Bratislave a okrese Bánovciach nad Bebravou – predovšetkým v obci Slatinka nad Bebravou a meste Bánovce nad Bebravou.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakubček.
Jakubko (priezvisko)

Jakubko je slovenské priezvisko, odvodené od mena Jakub. Je rozšírené predovšetkým na východnom Slovensku, najviac v meste Vranov nad Topľou, Lemešanoch (okres Prešov), a obci Vechec (okres Vranov nad Topľou.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakubko.
Jakubčo (priezvisko)

Jakubčo je slovenské priezvisko, odvodené od mena Jakub. Je rozšírené predovšetkým na východnom Slovensku, najviac v Prešove, obci Spišské Bystré a Spišskej Novej Vsi.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakubčo.
Jakubík (priezvisko)

Jakubík je slovenské a české priezvisko, odvodené od mena Jakub. v Česku je najčastejšie v mestách Praha, Odry (okres Nový Jičín), Brno a Ostrava.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakubík.
Jakoubek (priezvisko)

Jakoubek je české priezvisko, odvodené od mena Jakub. Najčastejšie je v mestách Praha, Jihlava a Hradec Králové.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakoubek.
Jakubka (priezvisko)

Jakubka je české a slovenské priezvisko, odvodené od mena Jakub. V Česku je najčastejšie v mestách Ostrava, Hranice (okres Přerov) a Brno. Na Slovensku je veľmi zriedkavé.
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakubka.
Jakubek (priezvisko)

Jakubek je slovenské a české priezvisko, odvodené od mena Jakub. 
Slovenská ženská prechýlená podoba je Jakubeková, zriedkavo aj Jakubková. Česká prechýlená podoba je Jakubková. Na Slovensku je najviac rozšírené v mestách Bratislava, Prešov a Poprad. V Česku je najčastejšie v mestách Ostrava a Frýdek-Místek
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakubek.
Jakúbek (priezvisko)

Jakúbek je slovenské priezvisko, odvodené od mena Jakub. Slovenský ženský variant je Jakúbková alebo menej často Jakúbeková. Najčastejšie je v obciach Červený Kameň, Pruské (obe okres Ilava) a meste Považská Bystrica. 
Známi nositelia.
Pozri v článku Jakúbek.
Jakubko

Jakubko môže byť:
Jakubec

Jakubec je priezvisko, pozri Jakubec (priezvisko), napr.:
František Jakubec

František Jakubec môže byť:
Josef Jakubec

Josef Jakubec môže byť:
Jakubek

Jakubek je priezvisko, pozri Jakubek (priezvisko), napr.:
Jakoubek

Jakoubek môže byť:
Václav Jakoubek

Václav Jakoubek môže byť:
Jakúbek

Jakúbek je priezvisko, pozri Jakúbek (priezvisko), napr.:
Jakubčo

Jakubčo je priezvisko, pozri Jakubčo (priezvisko), napr.:
Jakubka

Jakubka môže byť:
Jakuba

Jakuba je priezvisko, pozri Jakuba (priezvisko), napr.:
25 (album)

25 je tretí štúdiový album anglickej speváčky a skladateľky Adele. Vydaný bol 20. novembra 2015 prostredníctvom XL Recordings. Album bol nominovaný na Grammy Award v kategórii Album roka a Najlepší popový vokálny album, kým pieseň „Hello“ obdržala nominácie v kategórii Pieseň roka, Nahrávka roka a Najlepší sólový popový výkon.
Medovník

Medovník môže byť:
Šima

Šima môže byť:
Šíma (priezvisko)

Šíma je české priezvisko odvodené od mena Šimon. Najčastejšie je v mestách Praha, Kladno a České Budějovice.
Šíma

Šíma môže byť:
Jiří Šíma

Jiří Šíma môže byť:
Josef Šíma

Josef Šíma môže byť:
Dagmar Bučanová

Dagmar Bučanová (* 15. marec 1929, Bratislava) je slovenská animátorka a režisérka animovaných filmov. Pracovala najprv ako návrhárka v Makyte Púchov, v reklamnom oddelení v Bratislave, potom ako kreslička vo filmovom trikovom oddelení. Od roku 1968 začala režírovať vlastné animované snímky: "Vrabec umelec" (1968), seriál "Opičky Škyt a Škut" (1969), "Drak a princezná" (1971), seriál "Žabka Plačka" (1975), seriál "Krajčírik Špendlíček" (1979), "Balada o čipke" (1981), "Žiačik Sováčik a číselká" (1983), "Žiačik Sováčik a zvonček" (1984), "Žiačik Sováčik trénuje" (1985) a iné.
Balada v čipke (1981).
Dagmar Bučanová je režisérkou i animátorkou v jednej osobe a priniesla do slovenskej animovanej tvorby nové výrazové možnosti, nový výtvarný prvok, ktorej základ tvorí figurálna tvorba paličkovanej čipky umelkyne Eleny Holéczyovej.
Námet a vnútorné proporcie príbehu tohto filmu sa inšpirujú, či presnejšie prísne držia výtvarných postupov miniatúrnej čipky, či dokumentárno-dekoratívnej tvorby Eleny Holéczyovej.
Na výstavách úžitkového umenia sa Dagmar Bučanová stretla s novým poňatím paličkovej čipky. Autorkou bola pani Elena Holéczyová. Priniesla nový trend - používala vo svojich prácach a svojich kompozíciách figurálne prírodné prvky. Celkove to riešila ako obrazy - niekedy v malej, niekedy v monumentálnej veľkosti. Vďaka silnému dramatickému náboju v jej dielach sa v Bučanovej zrodila myšlienka dať týmto postavám určitý príbeh a súčasne aj pohyb. Rozhodla sa pre baladu, ale jej nápady nenachádzali odozvu. Po čase dostávali reálnejšiu podobu a o pomoc požiadala Martina Hollého, synovca pani Holéczyovej, či by jej nesprostredkoval stretnutie s ňou. A tak sa dohodli na spolupráci, a ako šťastný sa ukázal aj nápad osobne prezentovať výtvarníčku na úvod filmu ako autorku príbehu lásky šuhaja a dievčiny metódou takzvaného vzdušného obrazu rozfázovania, čiže okienko po okienku - pohyb dvoch vtákov ako miniatúrne ornamentálne dielka, ktoré vzlietajú z otvorených dlaní ich tvorkyne do imaginárneho časo-priestoru. Ako symbol, či estetický náznak spätosti každej generácie s kultúrou svojich predkov.
Baladický príbeh prostej ľudskej lásky, ktorá sa ocitá v totalitnej situácii vojny si autorka filmu postupne prispôsobovala výtvarným možnostiam čipky. Úvodný obraz stromu a pod ním šuhaj s dievčinou boli realizované v ozajstnej paličkovej čipke. Ostatné kresby, ktoré boli vo filme použité, boli kreslené perokresbou v čiernej a bielej linke na priesvitnom ultrafáne. Ako podklad poslúžili reprodukcie z kníh, ktoré vyšli o umelkyni Elene Holéczyovej. Z týchto obrazov čerpala niektoré kresby ako podklady na pozadie, postavičky, vtáčikov a podobne. Kresby realizovala spolu s "Ludou Pavolovou", kameramankou bola "Henrieta Peťovská". Hudbu, ktorá dotvárala akúsi atmosféru celej balady zložil "Štepán Koníček", dirigent pražského symfonického orchestra. 
Film mal na prehliadke filmov Arsfilm v Kroměříži značný úspech. Holéczyová získala cenu za výtvarné návrhy.
Vysoká pec Karol

Vysoká pec Karol (Karlova huta) je pobočkou Slovenského technického múzea v Košiciach. Nachádza sa v katastri obce Vlachovo pri sútoku Dobšinského potoka a rieky Slaná. Vysoká pec patrila do širšieho hutníckeho komplexu, v ktorom sa nachádzala aj zlievareň. Dokladuje historickú technológiu výroby surového železa na drevnom uhlí a zaujme aj jej architektonické prevedenie. Karlovu hutu eviduje Sheffildská univerzita ako jednu z najvýznamnejších historických vysokých pecí v Európe. Je to národná kultúrna pamiatka v registri ÚZPF pod č. 2484/1.
Synagóga v Brezne

Synagóga v Brezne je židovská synagóga, ktorá sa nachádza na Štúrovej ulici v Brezne. Postavená bola v roku 1902, opravovaná v roku 1930. Od roku 1942 neslúži pôvodnému účelu. V roku 2016 bola ukončená jej rekonštrukcia. Od roku 1973 je chránená ako kultúrna pamiatka.
Výstavba a opis budovy.
Základný kameň budovy bol postavený v roku 1901. Stavalo sa podľa projektu banskobystričana Aloisa Payerbergera.
Chrám bol vysvätený v roku 1902 a opravovaný v roku 1930. Po deportácii Židov z Brezna v roku 1942 prestala plniť svoju úlohu. Po vojne bol využívaná ako sklad nábytku a osiva.
Synagóga má tri nadzemné podlažia, v druhom sa nachádza ženská galéria v tvare U. Zo vstupného priestoru vedú schody do modlitebne a na ženskú galériu. Aron-ha-kodeš je umiestnený na východnej strane hlavnej sály. 
Rekonštrukcia a nové využitie.
Synagóga je 26. januára 1973 evidovaná ako kultúrna pamiatka avšak zároveň bola Pamiatkovým úradom charakterizovaná ako pamiatka bez využitia a jej stav ako „"narušený"“. Na jej čiastočnú rekonštrukciu na prelome storočia (podľa mesta 1996) prispeli breznianski Židia žijúci v zahraničí. Po rekonštrukcii sa v nej uskutočnili podujatia. To už bola synagóga vo vlastníctve mesta.
Nová rekonštrukcia bola hradená z 85% z Európskeho sociálneho fondu, 10% zo štátneho rozpočtu a 5% zo zdrojov mesta Brezna. Synagóga bola otvorená 11. mája 2016. Stavebné úpravy prebiehali od septembra do decembra 2015 a stáli 1,123 mil €. Podľa webu asb „"[sa plánuje] organizácia koncertov, výstav, divadla, recitálov a iných kultúrnych a spoločenských podujatí komorného charakteru, ktoré nie je vhodné realizovať vo veľkých sálach."“ Sprístupnená bude tiež kupola s výhľadom na mesto. Súčasťou nového využitia bude aj expozícia o židovskej komunite v meste. Partnerom využitia je Akadémia umení v Banskej Bystrici.
Barania hlava (prírodná rezervácia)

Barania hlava je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Podkonice v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2006 na rozlohe 13,4050 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalých biotopov európskeho významu aktívne vrchoviská a rašeliniskové smrekové lesy a ohrozených a zriedkavých druhov národného významu."
Baranovo

Baranovo je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Banská Bystrica v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 15,83 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "CHÚ vyniká zachovalými pôvodnými lesnými spoločenstvami a vzácnymi biotopmi ohrozených a chránených živočíchov. Na severnej hranici svojho rozšírenia sa tu vyskytujú teplomilné mediteránne druhy."
Brvnište (chránený areál)

Brvnište je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2006 na rozlohe 74,7700 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalých biotoppov európskeho významu s exklávnym výskytom chráneného druhu cyklámen fatranský (Cyclamen fatrense)."
Čačínska cerina

Čačínska cerina je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poľana.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Čerín v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 2,5600 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zmiešaných teplomilných vápencových dúbrav s výskytom duba cerového (Quercus cerris) v najsevernejšej časti jeho prirodzeného rozšírenia. Vegetačný kryt je pomerne zachovalý."
Dekretov porast

Dekretov porast je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Staré Hory v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1999 na rozlohe 6,2200 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje ukázžu z mála ešte jestvujúcich porastov založených významným lesníckym priekopníkom 19. st. Jozefom Dekretom - Matejovie. Najcennejšie v tomto vekove i štrukturálne rôznorodom poraste sú staré exempláre smrekovca, jedle, smreka a buka."
Dekrétova jaskyňa

Dekrétova jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Dolný Harmanec v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
K jaskyni vedie krátky strmý chodník od parkoviska Horný Harmanec - jaskyňa.
Harmanecký Hlboký jarok

Harmanecký Hlboký jarok je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poľana.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Dolný Harmanec v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1998 na rozlohe 50,3300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje jeden z najvačších výskytov tisa obyčajného v oblasti Harmanca. Príklad v minulosti rozsiahlejšieho zastúpenia tisu v harmaneckých lesoch. PR je mimoriadne vhodná pre vedecký výskum, náučné a kultúrno-výchovné ciele."
Horná Roveň

Horná Roveň je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Poľana.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Banská Bystrica v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1991 na rozlohe 1,5100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavje pestrý súbor skalných útvarov, ktoré sú dokladom geologického vývoja a ukážkou geomorfologických procesov vo vulkanitoch Kremnických vrchov. Selekt. zvetrávaním vulkan. brekcií sa vyformovali zaujímavé tvary."
Hrochotská Bukovina

Hrochotská Bukovina je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Poľana.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hrochoť v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2000 na rozlohe 0,2396 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana lokality významnej z hľadiska zachovania fauny horských lúk, predovšetkým rovnokrídlovcov."
Jánošíkova skala

Jánošíkova skala je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Poľana.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Hrochoť v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1964 na rozlohe 1,68 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Leží v ústí eróznej kaldery neogénneho stratovulkánu Poľana. Zvislá stena skaly, vysoká asi 30 m je budovaná andezitovou brekciou, ktorej lapilly, bomby, a bloky sú stmelené tufovým tmelom. Mechanickým zvetrávaním neodolnej križovatky puklín sa vytvorila jaskyňa."
Jelenecká jaskyňa

Jelenecká jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Staré Hory v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2012 na 2,6828 ha.
Predmetom ochrany je: "V ochrannom pásme prírodnej pamiatky sú predmetom ochrany citlivé jaskynné geosystémy."
Kopec (chránený areál)

Kopec je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Priechod v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 2008 na rozlohe 3,7640 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana zachovalých biotopov európskeho významu suchomilné travinnobylinné a krovinové porasty na vápnitom substráte, porasty borievky obyčajnej, pionierske porasty zväzu Alysso-Sedion albi na plytkých karbonátových a bázických substrátoch."
Králická tiesňava

Králická tiesňava je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Poľana.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Králiky a mesta Banská Bystrica v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 20,8900 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana tiesňavy Farebného potoka so 7 m vysokým vodopádom v krasových dolomitoch s výskytom viacerých druhov chránených rastlín a živočíchov."
Krásno (chránený areál)

Krásno je chránený areál v správe štátnej ochrany prírody Veľká Fatra.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Dolný Harmanec v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1996 na rozlohe 127,9100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Zabezpečenie ochrany významného tokaniska a hniezdiska tetrova hlucháňa (Tetrao urogallus) vo Veľkej Fatre."
Kremenie

Kremenie je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody Poľana.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Horné Pršany v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1997 na rozlohe 3,7800 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Zabezpečenie ochrany územia s pseudokrasovou jaskyňou, ktorá dokumentuje záverečné fázy postvulkanickej činnosti na území Kremnických vrchov s veľkou pestrosťou povrchových tvarov."
Mackov bok

Mackov bok je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Slovenská Ľupča v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1976 na rozlohe 3,7500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Ochrana izolovanej lokality význačnej teplomilnej kveteny na vápenc. podloží s mimoriadne bohatým výskytom ponikleca slovenského (Pulsatilla slavica) sústredeným na pomerne malej rozlohe a na vedecko-výskumné, kultúrno-výchovné a náučné ciele."
Mačková

Mačková je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Medzibrod v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1993 na rozlohe 42,2300 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Prírodná rezervácia zahŕňa typické ukážky bukových a borovicových porastov na vápencovom podloží vrátane vývojových štádií stepného a lesostepného charakteru ako i fragmenty sutinových spoločenstiev. Synúzia podrastu sa vyznačuje bohatým výskytom chránených a vzácnych druhov rastlín."
Moštenické travertíny

Moštenické travertíny je prírodná pamiatka v správe štátnej ochrany prírody NAPANT.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Moštenica v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1981 na rozlohe 1,7100 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Územie predstavuje význ.príklad najzach.časti mohutných travertín.terás,dokladujúcich vývoj prírody v štvrtohorách a význ.nálezisko chránených druhov rastlín (ľalia cibuľkonosná, volské oko vrbolisté,kortúza Matthiolova a pod.) na JZ od NP Nízke Tatry."
Netopieria jaskyňa

Netopieria jaskyňa je prírodná pamiatka v správe príspevkovej organizácie Správa slovenských jaskýň.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Nemce v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1994 a naposledy novelizované v roku 2008. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "Jaskyňa je prístupná návštevníkom za účelom zotavenia a poznávania jej prírodných a historických hodnôt."
Pavelcovo

Pavelcovo je prírodná rezervácia v správe štátnej ochrany prírody Poľana.
Nachádza sa v katastrálnom území obce Banská Bystrica v okrese Banská Bystrica v Banskobystrickom kraji. Územie bolo vyhlásené v roku 1998 na rozlohe 28,6500 ha. Ochranné pásmo nebolo určené.
Predmetom ochrany je: "PR je vyhlásená z dôvodu zabezpečenia ochrany prirodzených lesných spoločenstiev s koncentrovaným výskytom tisu obyčajného (Taxus baccata)."