Konvenčná chronológia starovekého Egypta

Konvenčná chronológia starovekého Egypta je hlavný chronologický systém používaný egyptológiou na radenie historických období a udalostí v časovom slede vo svojom výskumnom a publikačnom procese. Je výsledkom širokého vedeckého konsenzu a je všeobecne akceptovaná. Jej základné delenie je založené na antickej práci "Aigyptiake" staroegyptského historika Manetóna z 3. storočia pred Kr.
Tu uvádzané informatívne časové hodnoty sú podľa práce, na ktorej sa podieľal a ktorú redigoval britský egyptológ Ian Shaw z roku 2000. Egyptológia používa návrhy aj ďalších vedeckých autorít, ktorých časové informácie sa môžu od uvedených v najstarších historických obdobiach odlišovať v rozmedzí až 300 rokov. Všeobecne platí, že novšie návrhy sú presnejšie a relevantnejšie. Existujú však práce, ktoré sú aj napriek svojmu veku stále považované za autoritatívne (napr. Jürgena von Beckeratha) a nové návrhy ich zohľadňujú. Všetky časové údaju do roku 664 pred Kr. sú približné.
Uvedené chronologické tabuľky dynastií obsahujú nasledujúce informácie: Prvý stĺpec (##) uvádza v známych a málo sporných prípadoch poradové číslo panovníka v dynastickej postupnosti. V nasledujúcom dvojstĺpci (meno) sa nachádza aktuálny konvenčný tvar mena podľa domácej egyptologickej školy a niektoré dobové mená, najčastejšie podľa Manetóna alebo Flavia. V ďalších troch stĺpcoch je datovanie podľa troch autorít: základné Jürgena von Beckerath a novšie zo zborníka "Ancient Egyptian Chronology" a nakoniec Iana Shawa . Od roku 664 pred Kr. je datovanie jednotné. Nasleduje šesť stĺpcov, ktoré poradovým číslom alebo znakom zobrazujú výskyt mena panovníka v kráľovských zoznamoch. Zoznamy majú tieto skratky: P – Palermská doska, S – Sakkársky zoznam kráľov, K – Karnacký zoznam kráľov, A – Abydoský zoznam kráľov a T – Turínsky zoznam kráľov, potom W – Zoznam kráľov z Wádí Hammámat a Q – Zoznam kráľov z Južnej Sakkáry. V poslednom stĺpci sú poznámky ku chronológii a vláde panovníka. Pred niektorými menami sa nachádza index „ʰ“, ktorým je označené Horovo meno panovníka. Toto meno je možné čítať aj ako kombináciu „Hor-"meno"“, napr. „ʰAha“ → „Hor-Aha“.
Chronológia.
Konvenčná staroegyptská chronológia je zostavená z množstva informačných prameňov, ktoré sú získavané rôznym spôsobom, od štúdia dobových textov, zoznamov a nápisov, až povedzme po datovanie archeologických artefaktov pomocou rádiometrickej metódy C14. Datovanie od roku 664 pred Kr. je presné na rok vďaka gréckym a rímskym prameňom. Predhistorická chronológia je založená na stratigrafii a informáciách získaných pomocou moderných metód datovania. Väčšina informácii chronológie klasických staroegyptských dejín pochádza z kráľovských zoznamov, datovaných nápisov a astronomických pozorovaní. Kvôli zväčšujúcemu sa nedostatku historických dokladov smerom do minulosti a ich hypotetickej a nedokonalej interpretácii, egyptológia v súčasnosti počíta s nasledujúcimi časovými odchýlkami, ktoré treba brať do úvahy pri konvenčnom vedeckom datovaní:
Preddynastické obdobie (približne 5300–3000 pred Kr.).
Zdroje chronologickej rekonštrukcie pochádzajú hlavne zo stratigrafie archeologických nálezov materiálu kultúr, napr. fragmentov hlinených nádob apod.
Ranodynastické obdobie (3000–2686 pred Kr.).
Dnes nie je možné určiť presnú dĺžku obdobia jednotlivých vlád, rovnako ako poradie väčšiny z nich, hlavne v 2. dynastii. Väčšina mien panovníkov je dnes známa z archeologických nálezov. Hlavným informačným zdrojom, na ktorom sa stavia časové radenie, je stratigrafia archeologických nálezov, podobne ako v predchádzajúcom období. Okrem toho má egyptológia pre toto obdobie už aj dobový zoznam panovníkov z 5. dynastie.
Stará ríša (približne 2686–2125 pred Kr.).
Radenie dynastií do Starej ríše nie je jednotné. Niekedy končí 6. dynastiou, inokedy je jej súčasťou aj neprehľadné obdobie 7. a 8. dynastie. Dnes sú známe takmer všetky mená panovníkov 3.–6. dynastie, trochu problematická je 3. dynastia v radení a v menách. Niektoré panovnícke mená poznáme z nápisov na materiáli stavieb pôvodne z tohto obdobia, ktoré boli následne znovu použité v stavbách Strednej a Novej ríše, čo paradoxne predĺžilo ich existenciu.
Prvé prechodné obdobie (približne 2160–2055 pred Kr.).
9. a 10. dynastia sa niekedy zvyknú spájať do jednej dynastie a predstavujú neprehľadné obdobie.
Stredná ríša (približne 2055–1773 pred Kr.).
Začiatok Strednej ríše sa v odborných prameňoch rôzni, niekedy začína približne v polovici 11. dynastie, inokedy až 12. dynastiou. Niekedy sa do nej radí len 11. a 12. dynastia, inokedy aj neprehľadná 13. a 14. Takmer kompletná chronológia je zrekonštruovaná pre obdobie 12. dynastie. Z polovice tejto dynastie je doložený aj astronomický synchronizmus, ktorý poskytuje jeden z momentov k absolutnému datovaniu udalostí tohto obdobia.
Druhé prechodné obdobie (približne 1773–1550 pred Kr.).
15. a 16. dynastia sa niekedy spájajú do jednej. 15. býva označovaná aj ako hyksóska, 16. zase bola pravdepodobne dynastiou ich vazalov. Radenie 13., 16. a 17. dynastie podľa .
Nová ríša (približne 1550–1069 pred Kr.).
Takmer kompletne zostavenú chronológiu má 18. dynastia, do ktorej začiatku spadá aj zaznamenané astronomické pozorovanie. Doklad iného astronomického pozorovania pochádza z polovice rovnakej dynastie. Takmer isté poradie má aj prvá polovica 19. dynastie. Pre chronológiu tohto obdobia je dôležitá zachovaná medzinárodná korešpondencia, ktorá býva určitým synchronizmom a pomáha presnejšie určiť časové intervaly panovania a momenty udalostí, napr. Achnatonov archív nájdený v "el-Amarne", so záznamom diplomatickej komunikácie so súčasnými panovníkmi Blízkeho východu.
Tretie prechodné obdobie (približne 1069–664 pred Kr.).
Chronológia tejto historickej fázy je komplikovaná aj vďaka spletitosti rodinných vzťahov vplyvných a významných osobností tohoto obdobia, ktoré ovládali často súbežne rôzne časti ríše. Takmer úplné poradie panovníkov poznáme od 24. po 30. dynastiu.
Neskoré obdobie (664–332 pred Kr.).
27. a posledná sú dynastie perzských dobyvateľov. Od roku 664 pred Kr. je presné datovanie v staroegyptskej chronológii. Manetónov zoznam končí 30. dynastiou, nasledujúca je preto niekedy označovaná v tomto duchu ako „31.“
Ptolemaiovské obdobie (332–30 pred Kr.).
Ptolemaiovská dynastia je niekedy označovaná aj ako „32.“ staroegyptská dynastia. V Macedónskej dynastii sú macedónsky panovníci, od Alexandra Veľkého po rozpad jeho ríše, ktorú si následne rozdelili medzi sebou jeho satrapovia. Egyptský satrapa Ptolemaios potom založil posledný samostatne vládnuci kráľovský rod – ptolemaiovskú dynastiu.
Literatúra.
Ďalšiu literatúru so stručnou charakteristikou je možné nájsť v .