Úrad špeciálnej prokuratúry

Úrad špeciálnej prokuratúry (nelegislatívna skratka ÚŠP) bol osobitným úradom generálnej prokuratúry Slovenskej republiky s pôsobnosťou pre územie celého Slovenska, ktorý fungoval od roku 2004 do roku 2024. Úrad vykonával dozor nad zachovávaním zákonnosti v trestnom konaní vo veciach, ktoré patrili do právomoci Špecializovaného trestného súdu, ak nešlo o veci patriace do pôsobnosti Európskej prokuratúry.
Úrad bol zriadený zákonom o zriadení Špeciálneho súdu a Úradu špeciálnej prokuratúry a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Svoju činnosť začal 1. septembra 2004. Cieľom vytvorenia úradu bolo sústrediť boj proti najzávažnejším formám kriminality na jeden orgán, ktorý bol imúnny voči miestnym vplyvom. Činnosť úradu upravoval najmä zákon o prokuratúre.
Na čele úradu stál špeciálny prokurátor, prostredníctvom ktorého generálny prokurátor riadil činnosť úradu. Posledným špeciálnym prokurátorom bol Daniel Lipšic, ktorý bol vo funkcii od svojho zvolenia 5. februára 2021 až do zániku úradu 20. marca 2024.
6. decembra 2023 avizovala vláda Roberta Fica zrušenie Úradu špeciálnej prokuratúry k 15. januáru 2024. Zrušenie schválili poslanci NR SR 8. februára 2024. Úrad zanikol k 20. marcu 2024, jeho prokurátori prešli pod Generálnu prokuratúru.
Pôsobnosť.
Podľa zákona o prokuratúre úrad vykonával dozor nad zachovávaním zákonnosti pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní, trestne stíha osoby podozrivé zo spáchania trestných činov a uplatňval oprávnenia prokurátora v konaní pred súdom, a to vo veciach, ktoré patrili do právomoci Špecializovaného trestného súdu, ak nešlo o veci patriace do pôsobnosti Európskej prokuratúry.
Pôsobnosť Špecializovaného trestného súdu (a Úradu špeciálnej prokuratúry) upraval § 14 Trestného poriadku: úrad koná najmä vo veciach trestnej činnosti páchanej zločineckými skupinami, korupčnej trestnej činnosti, vo veciach zneužívania právomocí verejného činiteľa či pri finančnej kriminalite, terorizme a extrémizme.
Špeciálny prokurátor.
Na čele úradu stál špeciálny prokurátor, prostredníctvom ktorého riadil generálny prokurátor činnosť úradu. Špeciálny prokurátor zastával funkciu námestníka generálneho prokurátora, ktorému zodpovedal za výkon funkcie. Neprijímal však od neho pokyny, ako je tomu v rámci základných hierarchických štruktúr slovenskej prokuratúry. Špeciálny prokurátor naopak riadil a kontroloval činnosť prokurátorov Úradu špeciálnej prokuratúry a ostatných osôb určených na plnenie úloh úradu, pričom za týmto účelom bol oprávnený vydávať príkazy a pokyny. Bol teda nadriadeným prokurátorom pre prokurátorov Úradu špeciálnej prokuratúry.
Špeciálneho prokurátora volila a odvolávala Národná rada Slovenskej republiky na funkčné obdobie sedem rokov, ktoré začalo plynúť dňom zloženia sľubu. Funkčné obdobie sa predlžovalo do zloženia sľubu novým špeciálnym prokurátorom. Tá istá osoba nemohla byť opakovane zvolená za špeciálneho prokurátora. Podmienky voľby, vymenovanie do funkcie a zániku funkcie špeciálneho prokurátora upravoval podrobne zákon o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry.
Postavenie prokurátorov.
Špeciálny prokurátor a prokurátori špeciálnej prokuratúry boli vo veciach patriacich do právomoci úradu funkčne nezávislí. Generálny prokurátor nebol oprávnený uložiť prokurátorom na úrade pokyny, ktoré mohli inak ukladať prokurátorom v rámci hierarchického systému prokuratúry. Nemohol teda za účelom ochrany zákonnosti nariadiť, aby sa nezačalo trestné stíhanie, nevznieslo obvinenie, nepodal návrh na vzatie obvineného do väzby, vec postúpila na prejednanie inému orgánu, zastavilo trestné stíhanie, nepodala sa obžaloba alebo riadny alebo mimoriadny opravný prostriedok v neprospech obvineného. Nemohol tiež za špeciálneho prokurátora alebo prokurátora Úradu špeciálnej prokuratúry vykonávať úkony alebo rozhodnúť, že ich vykoná iný podriadený prokurátor.
Prokurátorom Úradu špeciálnej prokuratúry mohol byť iba prokurátor generálnej prokuratúry, ktorého do tejto funkcie vymenoval generálny prokurátor. Vymenovať do funkcie prokurátora úradu nolo možné len osobu, ktorá bola držiteľom osvedčenia na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami stupňa utajenia prísne tajné.
Prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry mohol byť z funkcie odvolaný len právoplatným disciplinárnym rozhodnutím o odvolaní alebo o preložení prokurátora, či rozhodnutím generálneho prokurátora po predchádzajúcom súhlase rady prokurátorov, ak sa proti prokurátorovi začalo disciplinárne konanie alebo ak prokurátor zo zdravotných dôvodov nevykonával funkciu viac ako šesť mesiacov.
Rušenie Úradu špeciálnej prokuratúry.
Robert Fico ako opozičný politik medzi rokmi 2021 až 2024 začal vystupovať proti ÚŠP „po tom, čo polícia začala v rôznych kauzách stíhať desiatky ľudí vrátane policajtov, sudcov, vysokých úradníkov či podnikateľov z obdobia, keď bol Smer v minulosti pri moci“.
6. decembra 2023 Vláda Roberta Fica schválila návrh novely Trestného zákona, ktorý ruší ÚŠP a jeho agendu presúva do kompetencie krajských prokuratúr. „Odborné poznatky z doterajšej činnosti ÚŠP nasvedčujú tomu, že súčasné usporiadanie Generálnej prokuratúry SR s osobitnou súčasťou, ktorou je ÚŠP, nie je ideálne. Nevyhnutne si vyžaduje štrukturálne zmeny,“ uviedlo Ministerstvo spravodlivosti ako predkladateľ novely.
Reakcie na návrh.
Prezidentka Zuzana Čaputová kritizovala zámer návrh prijať v skrátenom legislatívnom konaní ako aj nezapojenie odbornej a laickej verejnosti do diskusie. „Neviem si predstaviť, že by som nesmerovala k uplatneniu práva veta. Pokiaľ ide o podanie na ÚS, vnímam to ako realistickú možnosť po veľmi dôkladnom zvážení všetkých argumentov,“ uviedla prezidentka.
Protesty.
Opozičné strany Progresívne Slovensko, Sloboda a Solidarita a Kresťanskodemokratické hnutie na 7. decembra 2023 zvolali protest pred Úrad vlády. Na Námestie slobody v Bratislave prišli tisíce ľudí. Vlastný protest zorganizovalo hnutie Slovensko kam prišli „desiatky“ ľudí.
Schválenie zrušenia v Národnej rade.
8. februára 2024 poslanci Národnej rady schválili zrušenie Úradu špeciálnej prokuratúry.