Kysucké Nové Mesto (okres)

 Od roku 1960 do 1996 bol zlúčený s okresom Čadca so sídlom v Čadci.
Dejiny.
Do roku 1922.
Až do roku 1922 bolo územie dnešného okresu Kysucké Nové Mesto súčasťou Trenčianskej župy. Z pohľadu slúžnovských okresov patrilo spočiatku územie do "horného okresu", neskôr do "tretieho horného okresu" a od prvej polovice 19. storočia do "Žilinského okresu". V roku 1856 pri delení územia Trenčianskej župy vznikol slúžnovský obvod v Kysuckom Novom Meste. Od roku 1862 sa územie stalo súčasťou žilinského slúžnovského obvodu. Po obnovení župnej samosprávy bol v roku 1872 znovuvytvorený slúžnovský obvod Kysucké Nové Mesto, ktorý vydržal až do roku 1922.
Roky 1923 – 1960.
Okres Kysucké Nové Mesto vznikol pri administratívnom členení ČSR v roku 1923. Oproti dnešnej dobe obsahoval naviac aj časť územia obce Dlhá nad Kysucou a Zádubnie (dnes časť Žiliny). Najväčší rozdiel bol v tom, že tu patrilo aj okolie Krásna nad Kysucou a obce Bystrickej doliny. Územie sa stalo najskôr súčasťou Považskej župy, po zániku župného usporiadania a prechode na krajinské zriadenie v roku 1928 súčasťou Slovenskej krajiny a po obnovení žúp v roku 1940 Trenčianskej župy. Po obnovení ČSR nastal v roku 1945 návrat ku krajinskému zriadeniu a územie sa stalo znovu súčasťou Slovenskej krajiny.
V roku 1949 bola časť územia dnešnej obce Dlhá nad Kysucou prevedená do okresu Čadca. Zároveň nastal prechod na krajské zriadenie a územie okresu Kysucké Nové Mesto sa stalo súčasťou Žilinského kraja.
Po roku 1960.
Pri reorganizácii krajov a okresov v roku 1960 bol okres Kysucké Nové Mesto zrušený a jeho územie bolo začlenené do okresu Čadca. Celé územie sa zároveň stalo súčasťou novovzniknutého Stredoslovenského kraja, kde zotrvalo až do zrušenia krajov v roku 1990. 
Po novom krajskom usporiadaní v roku 1996 znovu vznikol okres Kysucké Nové Mesto ako súčasť Žilinského kraja, avšak v zmenšenej podobe, keď mesto Krásno nad Kysucou a obce Dunajov, Zborov nad Bystricou, Klubina, Stará Bystrica, Radôstka a Nová Bystrica zostali súčasťou okresu Čadca.
Poloha.
Okres leží v severozápadnej časti Žilinského kraja a je rozlohou najmenším okresom na Slovensku (s výnimkou mestských okresov tvoriacich Bratislavu a Košice). Okres je uzavretý medzi okresom Čadca na severe a okresom Žilina na juhu. Územie je rozdelené medzi pohoria Javorníky na západe a Kysucká vrchovina na východe. Najvyšším vrchom okresu je vysoká Ľadonhora v Kysuckej vrchovine nad obcou Horný Vadičov.
Spolu s územím okresu Čadca tvorí okres Kysucké Nové Mesto historický región Kysuce. V minulosti (podľa delenia z rokov 1980/1981) tieto dva okresy tvorili rovnomennú oblasť cestovného ruchu. V súčasnosti však spolu s ďalšími okresmi tvorí región cestovného ruchu Horné Považie.
Hlavným vodným tokom okresu je rieka Kysuca, jej najdlhšími prítokmi sú Vadičovský potok a Neslušanka.
Obyvateľstvo.
Do okresu patrí 14 obcí, z toho jedna so štatútom mesta (Kysucké Nové Mesto). 
Väčšina obyvateľov býva v obciach v údoliach, ale najmä v Javorníkoch sú po kopcoch roztrúsené osady (kopanice), ktoré sa v priebehu 20. storočia postupne vyľudnili a dnes slúžia predovšetkým na rekreačné účely.
Doprava.
Hlavným cestným koridorom okresu je cesta I/11, súčasť E75, ktorá vedie z Česka údolím Kysuce cez Kysucké Nové Mesto do Žiliny. V jej koridore je plánovaná výstavba diaľnice D3, ktorá prevezme jej tranzitnú funkciu. V okrese sa nenachádza žiadna cesta II. triedy.
Jedinou železničnou traťou v okrese je dvojkoľajná elektrifikovaná trať zo Žiliny cez Kysucké Nové Mesto do Česka, súčasť bývalej Košicko-bohumínskej železnice, ktorá takisto vedie údolím Kysuce.