Šakti

Šakti je v sanskrite označenie ženského princípu absolútneho božstva, ale pojem má aj iné významy napríklad „tvorivá energia“, potom sa píše s malým písmenom. Šakti je zároveň Šivovou družkou a šivaizmus ju považuje za menej dôležitú ako šaktizmus, pre ktorý je Šakti zvrchovanou bohyňou vesmíru. Šakti má veľa mien, lebo historicky podobne ako Višnuova družka Radha (Síta v Rámájane, Lakšmi atď.) sa počas vývoja inkarnovala (vtelila do ľudskej podoby) v rôznych podobách. Na juhu Indie Veľkú Matku nazývajú ako Amma, teda „Matka“. Jedna z jej prvých podôb, ak nezoberieme do úvahy zdroje ako Védy, prichádza ako Sati (píše sa o nej v puránach) a podľa sanskritských rukopisov Šivu nepozval Satin otec na obetnú slávnosť, aké kedysi veľmi dávno bežne usporadúvali ľudia svojim bohom. Sati bola tak zarmútená, že sa rozhodla ukončiť život. Po smrti sa reinkarnovala ako Parvati. 
Mytológia.
V hinduistickej literatúre i mytológii (Tamilci majú napríklad vlastné purány) treba rozlíšiť kultúrne zvyky, zvyklosti i tradície, ktoré z dôvodu rôznych historických či geografických zvláštností spôsobili, že je niekoľko stoviek, možno až tisícok mien pre ten istý pojem. Hinduizmus je veľmi tolerantný a heterogénny; Európania majú skôr tendenciu všetko až prílišne „orámovať“, čo je potrebné povedať, lebo ak niekde v deviatich formách bohyne Šakti nie je uvedená Kali (ktorej meno sa tiež rôzne vyslovuje i píše - napríklad Kaali), Európania to zvyknú považovať za chybu. Deväť foriem Šakti, ktoré sú uvedené nižšie, sa teda menia podľa kultúrnych zvyklostí tej–ktorej indickej oblasti.
Šivaizmus považuje Šakti za menej dôležitú, hoci v tantrizme je Šakti vstupnou bránou k Šivovi. So Šaktizmom je to zase opačne. Táto bohyňa má veľa mien, ale tie často vyjadrujú buď kultúrne zvyklosti, alebo formy, čo je v kresťanstve nezvyklé. Bojová, nedostupná a neporaziteľná forma Šakti sa volá Durga; Kali je zase ničivá forma; Bhairavi ďalší hrozivý aspekt podobný Kali – stále je to však iba jeden Boh dokonca aj s menom egyptskej bohyne Isis, ktorej niektoré kňažky usporadúvali sexuálne rituály podobné ľavotočivej tantre. Ľudia teda pomenúvajú božie nálady (formy) a Kali je napríklad hlavným ženským božstvom v Bengálsku (rozumej rovnako samostatný štát Bangladéš a aj Západné Bengálsko, ktoré ostalo po odtrhnutí Bangladéša ako štát v rámci Indickej republiky).
V hinduistickej literatúre je meno Šakti, alebo prípadne Parvati či Veľká Matka – Maa Devi, uvádzané väčšinou všade tam, kde je spomínaný aj Šiva. Hoci výraz Durga sa vyskytuje aj v Rig Véde (Durga Suktham), nie je celkom jasné, kto sa tým myslí. Ak sa však pozrieme na purány, z ktorých pre šivaistov je veľmi dôležitá Skanda purána (Skanda je synom boha Šivu), ktorá je vôbec najväčšia zo všetkých purán (81 000 veršov), je úplne zrejmé, že meno Parvati má veľmi významné zastúpenie v indickej literatúre. 
Chrámy a zvyklosti.
V Indii majú šaktisti veľa chrámov – či už pre bohyňu Kali, Bhairavi, ale stále je to iba jedno božstvo. Známym chrámom je Dakshineswar Kali, ktorý dala postaviť Rani Rašmani v Kalkate, ktorá sa ako chudobná osoba z najnižšej kasty vydala za veľmi bohatého muža. Medzi zvyklosti patria oslavy ako Navratri, čo je festival pre velebenie bohyne Durgy s názvom odvodeným od počtu deväť (Nav) a nocí (tri). Zároveň je to oslava ženského princípu. Pomenovania pre deväť foriem Durgy sa líšia podľa národných zvyklostí. Deväť foriem tejto bohyne: 
Pre hinduistov číslo deväť bohyne Durgy alebo Šakti vychádza zo starovekých textov, podobne ako mystické čislo 108 - každý hinduistický modlitebný ruženec má väčšinou počet 108. Existuje aj pojem Navadurga (alebo Nav Durga - deväť foriem bohyne Durgy), ktorý je komplexne ilustrovaný vyššie. Noc je preto významným aspektom Navratri, lebo Rig Véda píše, že všetko pred stvorením sveta bolo ukryté v tme hlbokej noci, kedy pomocou posvätnej slabiky Óm (prvým "dychom" vesmíru pri jeho stvorení) prišlo stvorenie. Medzi ďalšie zvyklosti šaktistov patrí tantrizmus, ktorý je u šaktistov a šivaistov viac rozšírenejší než i višnuistov – pozri tantra.