Citizenfour

Citizenfour je americký dokumentárny film režisérky Laury Poitrasovej, ktorý zobrazuje príbeh odhalenia masívneho špehovania elektronickej komunikácie, predovšetkým americkou vládnou agentúrou NSA, whistleblowerom Edwardom Snowdenom. Názov dokumentu je odvodený od pseudonymu, ktorý Edward Snowden použil pri kontaktovaní režisérky.
Film bol nakrútený štýlom cinema verité. Premiéru mal na newyorskom filmovom festivale na jeseň roku 2014. Film získal Cenu americkej filmovej akadémie za najlepší dokumentárny film v roku 2014 na udeľovaní Cien 22. februára 2015.
Pozadie.
V januári 2013 dostala režisérka Laura Poitrasová zašifrovaný e-mail od neznámeho, ktorý sám seba označoval menom Citizen Four (Občan Štyri). V tomto maile jej ponúkol dôverné informácie o nezákonnych špehovacích praktikách americkej Národnej bezpečnostnej agentúry (NSA) a ďalších agentúr, napr. britskej GCHQ. Laura v tom čase už niekoľko rokov pracovala na filme o sledovacích programoch, ktoré vznikli ako reakcia na útoky z 11. septembra 2001. V júni 2013 sa spolu s investigatívnymi novinármi Glennom Greenwaldom a Ewenom MacAskillom, reportérom z "The Guardian", vybrala do Hongkongu na prvé stretnutie s neznámym informátorom, ktorý sa predstavil ako Edward Snowden. Podarilo sa jej ho presvedčiť, aby pristal na filmovanie stretnutí, ktoré trvali niekoľko dní. Nahrávky z hotelovej izby, kde sa stretnutia odohrali, tvoria základ filmu.
Produkcia.
V roku 2012 začala Laura Poitrasová pracovať na svojom treťom filme zo svojej trilógie, venovanej 11. septembru 2001. Chcela sa v ňom zamerať na sledovacie aktivity v rámci Spojených štátov, preto podnikla rozhovory s Julianom Assangom, Glennom Greenwaldom, Williamom Binneym a Jacobom Appelbaumom. 
V januári 2013 ju prvýkrát kontaktoval Edward Snowden, potom čo sa mu nepodarilo úspešne nadviazať šifrovanú komunikáciu s Greenwaldom. Na konci mája 2013 odletela do Hongkongu, kde počas ôsmich dní filmovala Snowdena a jeho rozhovory s Greenwaldom a MacAskillom v izbe hotela Mira. Neskôr odletela do Moskvy, kde nakrútila interview Greenwalda so Snowdenom. Dokument dopĺňajú zábery z redakcie londýnskeho Guardianu, berlínskeho Der Spiegel, cesty Glenna Greenwalda do Brazílie, prednášok aktivistov proti vládnemu sledovaniu, kladenia otázok šéfovi NSA v americkom senáte a ďalšie. 
V záverečnej časti dokumentu sú zábery Edwarda Snowdena s jeho priateľkou Lindsay Millsovou v kuchyni ich moskovského domu. Samotný záver tvorí stretnutie Greenwalda so Snowdenom v Moskve. V ňom preberajú informácie od zdroja, ktorý tvrdí, že proces riadenia dronov, na ktorého vrcholku je prezident USA, prebieha cez americkú základňu Ramstein v Nemecku a až 1,2 milióna ľudí je na rôznej úrovni zoznamu sledovaných dronmi. Nemecká vláda pritom kategoricky popiera akúkoľvek spojitosť základne Ramstein s vražednými útokmi dronov.
Premiéra.
Medzinárodná premiéra filmu prebehla 10. októbra 2014 v Spojených štátoch na newyorskom filmovom festivale. V Európe bol film uvedený na londýnskom filmovom festivale o týždeň neskôr (17. októbra 2014). Prvé premietanie v Nemecku bolo 27. októbra na filmovom festivale v Lipsku. Oficiálna nemecká premiéra sa konala za účasti režisérky 4. novembra v Hamburgu. 
Film mal premiéru na HBO 23. februára 2015, deň po udeľovaní Oskarov, a následne bol zverejnený na HBO Go.
Prijatie.
"Citizenfour" bol prijatý filmovou kritikou pozitívne. Na stránke Rotten Tomatoes má pozitívny rating 98% a hodnotenie 8.3/10. Metacritic dokumentu dáva 88 bodov zo 100 na základe 38 recenzií.
Na ČSFD má film hodnotenie 85%. Ondřej Pavlík ho na stránke 25fps.cz označuje za "mrazivý dokument thrillerových parametrov", ktorý zostáva "v prvom rade dokumentom, ale jeho naliehavosť a dopad tu stupňujú citlivo zapojené konvencie fikčných filmov.
Bezpečnosť.
Poitrasová podnikla kvôli filmu viacero preventívnych bezpečnostných opatrení. Potom čo bola viackrát zadržaná pri kontrolách pri vstupe do USA sa rozhodla presťahovať do Berlína. Film aj zostrihala v Nemecku, kam priletela priamo z Hongkongu, aby zamedzila možnému prehľadaniu jej hard disku FBI na základe súdneho príkazu. Všetky nahrávky sú úschované na šifrovaných diskoch s viacerými úrovniami vnorenej ochrany. Počítač, na ktorom číta citlive dokumenty je od internetu oddelený vzduchovou stenou ("air gap"). Glenn Greenwald jej poskytol know-how ako pracovať na nebezpečnej téme pri použití maximálnej ochrany, pretože ako poznamenal E. Snowden: "po tohtoročnom odhalení by malo byť jasné, že nezašifrovaná komunikácia novinára so zdrojom je neodpustiteľne ľahkomyselná".
V záverečných titulkoch filmu sú netradične spomenuté mená viacerých slobodných a bezpečnostných programov, bez ktorých by vznik tohto filmu nebol možný. Sú to Tor, Tails, Debian GNU/Linux, Off-the-Record Messaging, GNU Privacy Guard, Truecrypt a SecureDrop.
Ocenenia.
Film získal 43 filmových cien a okrem nich aj 20 nominácií, ktoré na ceny nepretavil. Tu je zoznam najvýznamnejších z nich: