Vedecká fantastika

Vedecká fantastika alebo science-fiction (iné názvy pozri nižšie) je žáner umeleckoliterárnych (najmä prozaických) alebo audiovizuálnych diel, v ktorých sa obraz sveta, spravidla premietnutý do budúcnosti, opiera o znalosti súčasnej vedy a techniky a o predpoklady jej vývoja.
Názvy.
Slovenské názvy tohto žánru sú (v hranatých zátvorkách je uvedená výslovnosť): vedecká fantastika, science-fiction [sajens fikšn, sájnsfikšn; staršie: sájens fikšn alebo sájensfikšn], nespisovne (ale vo vzťahu k angličtine – porovnaj nižšie – vlastne správnejšie) alebo staršie "science fiction", skrátene sci-fi [scifi alebo sájfaj], skrátene SF, nepresne resp. staršie fantastika.
Vyššie uvedené názvy (najmä tie, ktoré sú anglického pôvodu) sa niekedy, najmä staršie, používajú v užšom zmysle len na označenie literárneho alebo dramatického žánru alebo len na označenie prozaického literárneho žánru. Synonymami sú potom aj názvy vedecko-fantastická literatúra (prípadne "vedeckofantastická literatúra" – pozri nižšie), sci-fi literatúra, SF literatúra a nepresne alebo staršie fantastická literatúra. Prídavné meno vedecko-fantastický (napríklad vo výraze vedecko-fantastická literatúra) sa má podľa kodifikačných príručiek písať so spojovníkom, čiže sa v zmysle textovej časti Pravidiel slovenského pravopisu chápe vo význame „vedecký a fantastický“; niektoré odborné texty však toto prídavné meno píšu bez spojovníka, t. j. v tvare vedeckofantastický (napr. vedeckofantastická literatúra), čo sa dá chápať buď ako pravopisná chyba, alebo tak, že daný autor v zmysle textovej časti Pravidiel slovenského pravopisu chápe prídavné meno v zmysle „týkajúci sa vedeckej fantastiky“.
Anglické názvy tohto žánru sú: "science fiction" [saiəns fikš(ə)n] (len pri použití vo funkcii prídavného mena sa toto slovo píše so spojovníkom, teda "science-fiction", zatiaľ čo v slovenčine – porovnaj vyššie – sa spojovník má písať vždy), "sci-fi" [saifai], "SF" [esef]).
Literatúra.
Prvá vedeckofantastická literatúra vznikla v 19. storočí (Mary Shelleyová, Arthur Conan Doyle, Jules Verne, H. G. Wells, John Jacob Astor IV), rozkvet prišiel až v 20. storočí (Karel Čapek). Po II. svetovej vojne – Isaac Asimov, Arthur C. Clarke a mnohí ďalší.
Film.
60. roky.
V 60. rokoch 20. storočia vznikol seriál Pán času (originálny názov: Doctor Who), tesne nasledovaný seriálom Star Trek (1966), ktorý režíroval Gene Roddenberry. Star Trek mal veľký úspech, ktorý motivoval jeho režiséra nakrútiť ďalší seriál. Nakoniec vzniklo šesť seriálov a desať filmov na tému Star Trek. Posledný seriál "Star Trek: Enterprise" bol dokončený v roku 2005.
70. roky.
Medzi filmy, ktoré najviac ovplyvnili filmový žáner sci-fi sa zaraďuje film Georga Lucasa: "Hviezdne vojny" (1977). Táto sága sa dočkala v roku 2019 už deviateho pokračovania s názvom Star Wars: Epizóda IX- Vzostup Skywalkera.
Do dejín vedecko-fantastického filmu sa zapísala aj séria filmov nesúca prívlastok Votrelec, ktorej prvú časť z roku 1979 režíroval Ridley Scott.
80. roky.
Ďalším míľnikom v tejto oblasti bol film Blade Runner (1982), takisto od Ridleyho Scotta. Tento film je dodnes jedným z najkultovejších.
90. roky.
Vedecko fantastické filmy 20. storočia uzatvára prvý diel filmu Matrix. Zatiaľ jeden z najúspešnejších filmov svojho žánru vôbec.
21. storočie.
Kapitolu 21. storočia otvára počítačom robený film (Final Fantasy: Spirits Within). Ide o prvý celovečerný film kompletne robený pomocou CGI. Projekt však nebol veľmi úspešný, keďže sa štúdiu Square Pictures vrátilo iba 30 miliónov dolárov z investovaných 137 miliónov dolárov. Film režíroval Hironobu Sakaguchi, zakladateľ jednej z najúspešnejších RPG hier vôbec: Final Fantasy.
Sci-fi seriály.
Asi najznámejším sci-fi seriálom je svet Star Treku, ďalšími známymi TV seriálmi sú Babylon 5, Battlestar Galactica, Stargate SG-1 či komediálna animovaná Futurama. Medzi sci-fi seriály patrí aj celkovo najstarší nepretržite vysielajúci sa seriál Doctor Who, ktorý oslávil 50 rokov vysielania v roku 2014.