Gutejci

Dynastia Gutejcov bola línia kráľov pochádzajúca z kmeňa Gutejcov. Pôvodne sa predpokladalo, že ide o hordu, ktorá sa prehnala a zvrhla akkadskú a sumerskú vládu v Mezopotámii, ale dnes je známe, že Gutejci boli v tejto oblasti už najmenej sto rokov. Na konci akkadského obdobia obsadili sumerské mesto Adab Gutiovia, ktorí z neho urobili svoje hlavné mesto. Dynastia Gutejcov sa dostala k moci v Mezopotámii koncom 3. tisícročia pred Kr. po úpadku a páde Akkadskej ríše. Ako dlho vládli gutianskí králi nad Mezopotámiou, nie je isté, odhady sa pohybujú od niekoľkých rokov až po sto rokov. Koniec Gutejskej dynastie je poznamenaný nástupom uruckého vládcu Utu-hengala (asi 2055 – 2048 pred Kr.), ktorý znamenal krátko trvajúcu „piatu dynastiu Uruku", po ktorej nasledoval urský vládca Ur-Nammu (asi 2047 – 2030 pred Kr.), zakladateľ tretej dynastie Uru.
O panovníkoch dynastie Gutejcov je k dispozícii len veľmi málo tvrdých faktov, ešte menej o Gutejcoch samotných, dokonca nie je známa ani ich domovina. Máme niekoľko kráľovských nápisov od jedného vládcu, Erridupizira, vyrytú hlavicu palcátu od ďalšieho, La-erabuma, niekoľko letmých zmienok od súčasných mezopotámskych vládcov a jeden dlhý nápis uruckého vládcu Utu-hengala. A existuje mnoho verzií sumerského kráľovského zoznamu. Väčšina recencií bola napísaná dlho po období dynastie Gutejcov a podáva rôzne, dokonca protichodné verzie histórie. Najstaršia verzia Sumerského kráľovského zoznamu, napísaná v období Ur III, sa o Gutejcoch ani nezmieňuje a uvádza ich vládcu Tirigana ako kráľa Adabu. Napriek tomu je tento zoznam naším jediným zdrojom pre väčšinu Gutejských kráľov.
Napriek tomu je zrejmé, že gutejskí panovníci mali na konci 3. tisícročia obrovský vplyv na Mezopotámiu, čo sa odráža v obrovskom množstve literárnych kompozícií, v ktorých sa objavujú a ktoré pokračujú takmer 2 tisícročia.
História.
Kedysi sa predpokladalo, že Gutium bolo známe od 24. storočia pred Kr., teda dávno pred obdobím dynastie Gutejcov. Vychádzalo to z tabuľky, ktorá údajne pochádzala od ranodinastického vládcu Adabu Lugal-Anne-Mundu. Nápis zahŕňal Gutium do oblasti, ktorá platila hold panovníkovi. Tento nápis sa v súčasnosti chápe ako literárna kompozícia zo starobabylonského obdobia, ktorá vznikla mnoho storočí po Lugal-Anne-Munduovi. Prvé svedectvo o Gutiu pochádza z raného sargónskeho obdobia, keď sa Gutejci spomínajú v ročných menách akkadských vládcov a založili hlavné mesto vo významnom ranodymnastickom sumerskom meste Adab. 
Úplné dejiny dynastie Gutejcov nie sú známe. Vie sa, že existovala približne medzi dvoma hlavnými ríšami konca 3. tisícročia pred Kr, Akkadskou ríšou a neskoršou ríšou Ur III. Ku koncu vlády posledného významného akkadského panovníka Šar-Kali-Šarriho (asi 2153 – 2129 pred Kr.) prešla Akkadská ríša do obdobia rozvratu pod vládou niekoľkých slabých panovníkov, čím sa v Mezopotámii začalo búrlivé obdobie, keď sa začali znovu presadzovať ranodinastické mestské štáty ako Lagaš a Uruk. Svoje nároky na vládnutie si uplatňovali aj noví gutejckí obyvatelia v Adabe. Toto sporné obdobie sa skončilo vzostupom Uru III za vlády Ura-Nammu (asi 2048 – 2030 pred Kr.).
Koniec Gutejskej dynastie sa pokladá za istý na základe dlhého nápisu Utu-hengala (cca 2055 – 2048 pred Kr.), ktorý bol vládcom Uruku (a predpokladá sa, že bol bratom prvého vládcu Uru II Ur-Nammu), ktorý opisuje zničenie Gutejcov pod vedením ich kráľa Tirigana. O tom, čo sa dovtedy stalo, sú našimi jedinými zdrojmi mnohé protichodné recenzie Sumerského kráľovského zoznamu a rôzne literárne skladby, ktoré vznikali v nasledujúcich storočiach a tisícročiach. Ani jeden z nich nie je historicky spoľahlivým prameňom, ale môžeme z nich čerpať informácie o udalostiach tohto obdobia.
Náboženstvo.
O tom, aké božstvá uctievali gutianskí vládcovia, vieme len málo, hoci vieme, že vyznávali svojich vlastných aj mezopotámskych bohov, a to na základe nápisov ich prvého známeho vládcu Erridu-pizira.
Predpokladá sa jeden možný boh, Abublab, ktorý bol stotožnený s Ninurtom.