burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Kontaktové zapojenie frazémy do kontextu

Kontaktové zapojenie frazémy do kontextu sú spôsoby včleňovania frazémy do reči. Pri kontaktovom zapojení sa môže frazéma spájať s kontextom rozličnými spôsobmi, pričom podľa potrieb kontextovej výstavby možno do nej na hociktorom mieste vkladať slová z kontextu. Pri dištančnom, nekontaktovom zapojení sa frazéma spája so slovami z kontextu vždy rovnakým spôsobom a na tom istom mieste. Podľa spôsobu zapojenia frazémy do kontextu možno všetky frazémy rozdeliť na kontaktové a nekontaktové, čiže dištančné. Kontaktové sú napríklad frazémy: "vyhadzovať niekomu niečo na oči, vidieť niekomu do hrnca, báť sa niekoho ako čerta", nekontaktové sú frazémy: "čerta starého, márna sláva, deň čo deň."
Kontextová variantnosť

Kontextová variantnosť je rečová individuálna obmena lexikálneho zloženia alebo gramatickej stvárnenosti frazémy, ktorá síce zachováva význam frazémy nedotknutý, ale v záujme istých štylistických alebo pragmatických potrieb vnáša neustálené prvky do frazémy. Ak napr. pri variantnej frazéme "trafila, padla, narazila, udrela kosa na kameň "v istej situácii uplatníme v záujme zvýšenia expresívnosti iné slovo ("ťapla, bacla, rachla "a pod.), význam frazémy sa nemení (je to teda variant, nie aktualizácia frazémy), ale je to iba kontextová variantnosť. Až keby sa takýto komponent všeobecnejšie rozšíril, mohol by doplniť variantný rad príslušnej jednotky. Špecifickým prípadom kontextovej variantnosti je okazionálny variant (p.).
Kontextovosť frazémy

Kontextovosť frazémy je vlastnosť frazémy daná charakterom jej zapájania do kontextu. Pri kontaktovom zapájaní frazémy do kontextu ide o jej kontextovosť, pri dištančnom zapájaní o jej akontextovosť. Porov. kontaktové/dištančné zapojenie frazémy do kontextu
Krajový frazeologizmus

Krajový frazeologizmus je frazéma bez prítomnosti nárečových prvkov používajúca sa v istej nárečovej oblasti v istom regióne. Často vyjadruje špecifické krajové zvyky, napr. "Vy predsa viete, že sliepka, čo spieva nosí nešťastie. Je to krivé ako chodník na Rozbehy, To je pútec ako cesta do Mošoviec."
Kultivujúci aspekt frazeológie

Kultivujúci aspekt frazeológie je jedna z dimenzií/vlastností frazeológie prejavujúca sa v pozitívnom, zušľachťujúcom vplyve na rečovú kultúru v súlade s étosom, s ušľachtilosťou výrazu.
Kultúrna hodnota

Kultúrna hodnota je frazeológia ako výsledok životného poznania a životnej múdrosti celých generácií predstavuje kultúrnu hodnotu, ktorá je výrazom myslenia, cítenia, hodnotenia, morálneho profilu, temperamentu, životného štýlu a vôbec duchovnej a materiálnej kultúry istého spoločenstva.
Hámid Karzaj

Hámid Karzaj 
( * 24. december 1957, Kandahár) bol prvým prezidentom Afganistanu v ére po vládnutí hnutia Taliban. V roku 2004 vyhral prezidentské voľby a 7. decembra sa stal prezidentom Afganistanu.
Keď sa na politickú scénu dostalo hnutie Taliban, Karzaj patril k jeho podporovateľom. S odstupom času sa začal dištancovať z dôvodu prepojenia hnutia na Pakistan. Karzaj sa v roku 1996 odmietol stať veľvyslancom Afganistanu pri OSN. Odsťahoval sa do exilu v Pakistane. Pravdepodobne agenti Talibanu zabili jeho otca a Karzaj sľúbil, že ho pomstí.
Po udalostiach v septembri 2001 sily lojálne Karzajovi spolu s mudžáhidmi lojálnymi Afganskému severnému spojenectvu spolu s USA zosadili Taliban a nastolili novú vládu. Podľa dohôd z decembra 2001 sa Karzaj stal predsedom 29-členného vládnuceho výboru. Jeho vplyv však prakticky nesiahal mimo hlavného mesta, takže ho často označovali hanlivo ako "starosta Kábulu".
Karzaj udržiava dobré vzťahy so Západom, hlavne Georgeom Bushom. Viaceré zdroje potvrdzujú, že bol konzultantom pre americkú ropnú spoločnosť Unocal. Spoločnosť Unocal aj Karzaj to však popierajú.
Boli naňho spáchané štyri pokusy o atentát, posledný 27. apríla 2008.
Kultúrna vrstva frazeológie

Kultúrna vrstva frazeológie je náprotivok expresívnej vrstvy frazém, resp. širšej plochy ich tzv. životnej vrstvy (p.). Je to frazeológia v užšom osobnom styku vzdelancov vo verejnosti, v kultúrnych inštitúciách a na im blízkych pracoviskách. Vyznačuje sa striedmejšou obraznosťou, intelektuálnym charakterom, obmedzovaním expresívnosti, drsnosti a vulgarizmov.
Kultúrny akcent frazém

Kultúrny akcent frazém je jedna z dimenzií frazém, ktorá zvýrazňuje jej zušľachťujúci, morálne, duchovne a národne pozitívny význam.
Kultúrna frazeológia

Kultúrna frazeológia je vrstva spisovných frazém s miernou, tlmenou expresívnosťou, v ktorých prevažuje aspekt kultivovanosti. Patria sem bežné kultivované frazémy, frazémy z kultúrnej i knižnej sféry, napr. "prispieť drobnou mincou k niečomu, byť si s niečím na čistom, mať šťastnú ruku, nepísaný zákon, oddeliť zrno od pliev, rozťať gordický uzol "a pod.
Kvantitatívny rozsah frazémy

Kvantitatívny rozsah frazémy alebo hranica frazémy je jeden z parametrov určujúcich totožnosť, identitu frazémy (p.). Spočíva v určení, ktoré slová v istom lineárnom rade patria do zloženia frazémy a ktoré sú už súčasťou jej kontextu. Určovanie rozsahu, a tým aj hranice frazémy je zložitým postupom najmä pre veľkú konštrukčnú pestrosť jednotiek patriacich do frazeológie, a to od asyntagmaticky stavaných minimálnych frazém a subfrazém až po niektoré paremiologické frazémy so stavbou súvetia, alebo zloženého súvetia. Otázka rozsahu, resp. hranice frazémy sa okrem toho dotýka nielen lineárneho radu zložiek frazémy, ale aj zložitej problematiky variantov. Variant je formou tej istej frazémy, jeho určovanie je teda tiež určením rozsahu, resp. hranice frazémy. Každé z týchto určení je pritom vymedzením rozsahu z inej strany. Teória preto rozlišuje hranicu frazémy na syntagmatickej osi a hranicu frazémy na paradigmatickej osi. Pri určovaní hranice na syntagmatickej osi ide o také otázky, ako je fakultatívny člen frazémy (rozlišovanie toho, kedy sú to dve podoby tej istej frazémy, napr. "do haliera – do posledného haliera", a kedy už ide o voľné doplnenie istej frazémy slovami z kontextu), frazeologická derivácia (napr. frazému "zakázané ovocie "už nemožno pokladať za kvantitatívny variant parémie "Zakázané ovocie najlepšie chutí", je to už nová, od tejto parémie odvodená frazéma), alebo rozličné voľné aktualizácie frazémy (keď pridanie novej, neustálenej zložky mení, resp. posúva aj celý význam frazémy). Pri určovaní rozsahu alebo hranice na paradigmatickej osi ide o odlišovanie variantov frazémy napr. od frazeologickej synonymie. Takéto určovanie napr. napovedá, že jednotky "vyprášiť niekomu kožuch, vyprášiť niekomu nohavice "sú variantmi tej istej jednotky, patria teda do rozsahu danej frazémy, kým napr. jednotky "dať niekomu lieskovej masti "alebo "pomastiť niekomu kríže", ktoré majú ten istý vecný význam (zbiť niekoho), už nepatria do hraníc, rozsahu tej istej frazémy, ale sú už osobitnými frazémami.
Kvantitatívny variant frazémy

Kvantitatívny variant frazémy alebo fakultatívny variant frazémy je druh variantu založený na prítomnosti, resp. neprítomnosti istej zložky v ustálenej zostave frazémy. Komponent, ktorý sa môže uplatniť aj vypustiť, a to bez podstatnej zmeny významu frazémy, sa volá fakultatívny člen (komponent) frazémy (p.), napr. "minúť všetko do posledného haliera – do haliera, choď do (horúceho) pekla! "Podoba frazémy s fakultatívnou zložkou sa volá úplný variant frazémy, podoba bez fakultatívnej zložky sa volá skrátený variant frazémy. Kvantitatívny variant je špecifickým druhom komplexného variantu, lebo prítomnosťou, resp. neprítomnosťou fakultatívnej zložky sa mení konštrukcia aj lexikálne zloženie frazémy.
Kvaziidióm

Kvaziidióm môže byť:
Laxná frazéma

Laxná frazéma je frazéma, ktorá akoby aprobovala morálne neprípustný postoj k životným faktom, morálnu laxnosť, oportunizmus, bezzásadovosť: "bližšia košeľa ako kabát"; "z cudzieho krv netečie"; "môžeš si labu lízať"; "kde nič nie je, ani čert neberie". Frazéma je však vždy poznačená konotáciou étosu. Pri takýchto "laxných" frazémach sa potom tento étos tak alebo onak latentne podrozumieva, per negationem.
Lexémová spájateľnosť

Lexémová spájateľnosť je schopnosť lexikálnej jednotky spájať sa v texte s inými jednotkami istého významu pri vytváraní významovo, gramaticky a štylisticky komunikačne zmysluplných výrazov. Ide o schopnosť tak lexikálno-sémantickú, ako aj syntaktickú. Porov. aj kompatibilita a kolokabilita)
Lexikalizácia frazém

Lexikalizácia frazém je proces transformácie frazém na slovo. Prejavuje sa buď v redukcii počtu komponentov alebo v zániku rozčlenenosti štruktúry frazémy.
Lexikalizované spojenie

Lexikalizované spojenie je ustálené slovné spojenie, ktoré nadobudlo povahu pomenovania a stalo sa súčasťou slovnej zásoby. V slovenskej literatúre sa rozlišujú priame pomenovania (tzv. združené pomenovania), napr.: "vysoká pec, skok o žrdi, kysličník uhličitý "atď. a nepriame, resp. metaforické pomenovania (frazeologické jednotky), napr. "na nevydržanie, lanské snehy, päsť na oko, vodiť za nos, vziať nohy na plecia, mať maslo na hlave "atď. Medzi slovami týchto pomenovaní sa v rozličnej miere zachovávajú syntaktické vzťahy, realizujú sa tu isté syntaktické konštrukcie. Podstatné však je, že význam týchto spojení je celistvý, nie je prostým súhrnom lexikálnych významov jednotlivých komponentov. Hlavný rozdiel medzi prvým a druhým typom je v tom, že prvé nemajú emocionálne zafarbenie, nemajú príznak hodnotenia a nie sú expresívne.
Lexikálna frazeológia

Lexikálna frazeológia alebo lexikálne frazémy sú jednotky frazeológie, ktoré vznikli frazeologizovaním konkrétneho slovného spojenia v jeho konkrétnom lexikálnom zložení a ustálenom stvárnení. Je to typ, ktorý sa vydeľuje v rámci klasifikácie frazém podľa bázy svojho vzniku. Opozitným typom je syntaktická frazeológia. Porov. aj frazeolexéma.
Lexikálna nedeliteľnosť

Lexikálna nedeliteľnosť je spätosť komponentov frazémy, ktoré aj pri formálnej rozčlenenosti tvoria jeden významový celok. V počiatočnej fáze frazeologických výskumov sa pokladala za jednu z univerzálnych vlastností frazém a zakladala sa na nej sémantická klasifikácia frazém. V novších koncepciách sa chápe ako vlastnosť, ktorása pri rozličných frazémach prejavuje rôznym spôsobom. Je typická pre frazeologické zrasty a celky. Preceňovanie tejto vlastnosti viedlo niektorých frazeológov k popieraniu slovnej povahy komponentov frazém (napr. A. I. Molotkov, 1977).
Lexikálna variantnosť frazémy

Lexikálna variantnosť frazém je limitovaná a ustálená premenlivosť lexikálneho zloženia frazémy, ktorá nenarúša identitu frazémy, jej význam ani obrazný základ. Porov. aj lexikálny variant frazémy.
Lexikálno-frazeologická spájateľnosť

Lexikálno-frazeologická spájateľnosť je súbor všetkých možných spojení frazémy so slovami kontextu. Závisí od kategoriálneho významu frazémy, ale aj od jej individuálnej sémantiky. Napríklad adverbiálne frazémy sa môžu spájať so slovesami, pričom niektoré z nich sa môžu spájať s veľkým počtom slovies, iné len s ich presne (obvykle tematicky) vymedzeným okruhom. Porov. kolokabilta, distribúcia frazém.
Lexikálno-frazeologický plán jazyka

Lexikálno-frazeologický plán jazyka je systém lexikálnych a frazeologických prostriedkov jazyka. Základ tohto systému tvoria lexikálne jednotky. Z nich sú odvodené frazeologické jednotky ako sekundárne pomenovania a ako istá nadstavba nad lexikálnymi jednotkami.
Lexikálny variant frazémy

Lexikálny variant frazémy je osobitný a najvýraznejší druh variantu frazém (p.), ktorý sa zakladá na limitovaných zmenách lexikálneho zloženia frazémy, a to pri zachovaní jej ustáleného významu. Ohraničené zmeny lexikálneho obsadenia frazémy pritom môžu mať paradigmatické významové súvislosti (možno tu hovoriť o základnom type lexikálneho variantu, medzi zamieňanými zložkami sú vzťahy napr. synonymie, antonymie, hyponymie, hyperonymie, rozličné ďalšie asociácie), ďalej sa môžu zakladať na slovotvorných obmenách (p. slovotvorný variant) alebo (pri slovesných jednotkách) na vidových vzťahoch (p. vidový variant). Dynamická je hranica medzi lexikálnym variantom frazémy a synonymnými frazémami (p.) (čím väčšia variabilnosť, tým viac sa posúva aj celkový obrazový základ frazémy a tým viac sa blíži k existencii významovo síce blízkych, ale už nie variantov, lež samostatných (synonymných) frazém). Medzi lexikálnymi variantmi môžu existovať menšie významové aj štylistické rozdiely.
Ľudová frazeológia

Ľudová frazeológia môže byť:
Ľudový akcent

Ľudový akcent je
Makroustálenosť frazémy

Makroustálenosť frazémy je komplexná ustálenosť frazémy, ktorá spočíva v ustálenosti na jednotlivých rovinách výstavby a fungovania frazeológie, teda skladá sa z čiastkových ustáleností (p. mikroustáleností) frazémy. Základ takéhoto chápania frazeológie vychádza z poznatku, že nijaká frazéma nie je nejako absolútne ustálená, petrifikovaná na všetkých rovinách svojej výstavby, ale že jednotlivé frazémy sa líšia práve rozličným stupňom ustálenia jednotlivých svojich zložiek. Táto koncepcia sa uplatnila v prácach A. V. Kunina. V našej domácej literatúre sa tento termín uplatňoval skôr iba výnimočne, hoci s takýmto chápaním ustálenosti sa aj u nás dosť bežne počíta. Protipólom takéhoto chápania základných vlastností frazém je rôzna miera anomálnosti (p.) frazémy na všetkých úrovniach jej stavby.
Medzištýlová frazeológia

Medzištýlová frazeológia je podľa niektorých štylistických klasifikácií frazém jeden z osobitných druhov, a to typ, pre ktorý je príznačné tlmenie výraznej polarizácie na osi knižnosť – hovorovosť. Je to teda typ s tlmenou hovorovosťou alebo tlmenou knižnosťou, ktorý sa práve pre nevýraznosť svojej štylistickej charakteristiky môže uplatňovať prakticky vo všetkých textoch, ktorých povaha je kompatibilná s povahou frazeológie všeobecne. Niekedy sa tento typ frazém označuje aj názvom neutrálna frazeológia.
Melioratívny akcent

Melioratívny akcent je funkčný aspekt frazémy. Súvisí s aktuálnou situáciou a komunikačnou aktivitou hovoriaceho.
Metóda areálového opisu frazém

Metóda areálového opisu frazém je metóda opisu frazém, zameraná na zistenie zón teritoriálneho výskytu frazém rovnakého štruktúrno-sémantického typu.
Metóda štruktúrno-sémantického modelovania

Metóda štruktúrno-sémantického modelovania je metóda analýzy frazém pomocou rekonštrukcie jej modelu – frazeoschémy, ktorá vychádza z variantnosti frazém so spoločným všeobecným významom, analogickou štruktúrou a motiváciou. Používa sa najmä pri typologicko-porovnávacom výskume frazém rôznych jazykov, pri areálovom, ideografickom a etymologickom výskume frazeológie.
Metodické spracovanie frazeológie

Metodické spracovanie frazeológie je spracovanie frazeológie v systéme jazykového vyučovania, pričom máme na mysli jej dôležité aspekty výstižnosť, rukolapnosť, účinnosť vyjadrenia, a to v dvoch póloch – v kultivovanom obraznom výraze a v primeranej expresívnej realizácii. Spolu s časovými možnosťami, s otázkami štruktúry frazeologického vyučovania, ako aj povahy a rozsahu frazeologického poučenia, v metodike frazeologického vyučovania prichádzajú do úvahy dva základné faktory, ktoré toto vyučovanie viažu na životný kontext. Je to motivácia frazémy a jej výchovný zmysel. Pretože životné situácie, ktoré frazeológia spravidla predpokladá sú zväčša negatívneho charakteru treba v nich nájsť pozitívny etický zmysel, ktorý je v nich nepriamo zakódovaný. S frazeológiou môže vyučujúci pracovať nielen na hodinách slovenského jazyka, ale aj na hodinách slohu a literárnej výchovy.
Mikroustálenosť frazémy

Mikroustálenosť frazémy je čiastkový typ, podtyp komplexnej ustálenosti (p.) (makroustálenosti), ktorý sa prejavuje istými paradigmatickými alebo syntagmatickými ohraničeniami v jednej oblasti výstavby frazémy alebo v oblasti jeho používania. Chápanie mikroustálenosti vychádza z predstavy, že frazeologizovanosť istého spojenia vychádza z ustálenosti nie iba na jednej rovine, ale že sa prejavuje ako výsledok špecifickej súhry v ustálenosti viacerých typov, ktoré pritom nikdy nemusia byť v konkrétnej frazéme zastúpené v absolútnej miere, teda ako nejaká absolútna zmeravenosť. Je to pojem z frazeologickej koncepcie A. V. Kunina, v ktorej sa počíta s takýmito druhmi mikroustálenosti: mikroustálenosť morfologická, mikroustálenosť syntaktická, mikroustálenosť lexikálna, mikroustálenosť používania, mikroustálenosť významu a štruktúrnosémantická (p.). Sám názov mikroustálenosť sa v našej domácej literatúre uplatňoval zriedkavejšie (bežnejšie sa hovorí iba o ustálenosti, napr. morfologickej, syntaktickej ustálenosti atď.), hoci predstava o jednotlivých druhoch či častiach komplexnej ustálenosti sa aj u nás produktívne využíva.
Lexikálna mikroustálenosť

Lexikálna mikroustálenosť je jeden z najtypickejších a najsignifikantnejších znakov frazeologizovanosti istého spojenia. Vychádza z princípov teórie pravdepodobnosti: Ak sa v texte objaví zložka (slovo) A, je veľká pravdepodobnosť, že sa pri nej objaví aj komponent B, ktorý s ňou utvára frazeologickú jednotku. Ani tento ukazovateľ sám však nestačí ako jednoznačný signál frazeologickosti, preto sa uplatňuje spolu s inými typmi mikroustálenosti, predovšetkým s ustálenosťou významu.
Morfologická mikroustálenosť

Morfologická mikroustálenosť je jeden z čiastkových typov ustálenosti, ktorý sa opiera o poznanie, že frazémy ako špecifické slovné spojenia nemôžu uplatniť celú paradigmu tvarov podľa svojej povahy (či ide o slovesné, menné alebo príslovkové spojenia), ale sa vyskytujú iba v istých limitovaných prípadoch. Napr. výraz "zub času "sa uplatňuje iba v tvaroch singuláru a tam najčastejšie iba v nominatíve. Podobné ohraničenie (úplné alebo čiastkové) sú aj pri slovesných frazémach. Frazéma "roniť krokodílie slzy "sa napr. nezvykne objavovať v tvare minulého kondicionálu "bol by som býval ronil krokodílie slzy "(ohraničenie sa tu dotýka aj osoby, túto frazému bežnejšie uplatníme vo vzťahu k inému, nebude tu bežný ani tvar l. os. singuláru – ale to je už skôr otázka mikroustálenosti iného typu, a to mikroustálenosti používania). Termín sa bežne uplatňoval v Kuninovej koncepcii frazeológie, kde sa mu pripisovala menšia dôležitosť než iným typom ustálenosti (čo súviselo jednak s tým, že jeho analýza vychádzala z materiálu jazyka, ktorý má aj ináč chudobnú morfológiu, a jednak s tým, že sa ešte dôsledne nerozlišoval pojem morfologického variantu frazémy a pojem paradigmatická forma frazémy). Pri výklade tvarových špecifík slovenskej frazeológie sa ukázalo, že ide o jeden z dôležitých rozlišovacích znakov mnohých frazém, hoci v samom názvosloví sa bežnejšie hovorilo o morfologickej ustálenosti, nie mikroustálenosti.
Mikroustálenosť používania

Mikroustálenosť používania alebo reprodukovanosť frazémy je rozlišovací znak frazeológie založený na zistení, že frazéma nevzniká vždy v reči nanovo, ale sa v nej iba uplatňuje, reprodukuje ako relatívne hotový celok skladajúci sa z istých slovných prvkov v istých tvaroch a v istej konštrukčnej podobe. Niekedy sa teda sám tento znak chápal ako komplexný prvok frazeológie, a tak sa mu pripisovala platnosť podstatného alebo dokonca jediného dištiktívneho príznaku frazeológie (rus. termín "vosproizvodimosť" v interpretácii L. I. Rojzenzona). Bežnejšie sa chápe ako jeden z rozlišovacích znakov frazémy, ako špecifická forma ustálenosti.
Syntaktická mikroustálenosť

Syntaktická mikroustálenosť je jeden z čiastkových typov komplexnej ustálenosti, ktorý vychádza z poznatku, že podstatná väčšina frazém sa vyskytuje iba v jednej forme spojenia alebo iba v niekoľkých formách, že pri každej frazéme teda existuje rad ohraničení, ktoré sa dotýkajú celej konštrukcie, ďalej poradia zložiek v nej, nemožnosti produktívnych transformácií a pod. Je to dôležitý rozlišovací znak, ktorým sa frazémy odlišujú od podobných (resp. aj príbuzných) voľných slovných spojení.
Štruktúrno-sémantická mikroustálenosť

Štruktúrno-sémantická mikroustálenosť je vlastnosť frazémy spočívajúca v tom, že takmer každá frazéma je jedinečným typom spojenia, ktorý nevzniká (alebo takmer nikdy nevzniká) podľa modelu už existujúcej frazémy (porov. aj nemodelovosť frazémy). Ak napr. existuje ustálené prirovnanie "usilovný ako včelička", nedá sa na pozadí vlastností slov z tohto prirovnania predpokladať, že frazémou budú aj paralelné spojenia, ktoré by sa utvárali podľa modelu uvedeného ustáleného prirovnania. Preto ustálenými prirovnaniami nebudú napr. prirovnania typu *usilovný ako osička/mravček/lienka a pod.
Mikroustálenosť významu frazémy

Mikroustálenosť významu frazémy je podstatný znak frazémy, ktorý súvisí najmä s ustálenosťou jej lexikálneho zloženia a s ustálenosťou jej formálneho stvárnenia (ustálenosťou konštrukcie aj ustálenosťou tvarov všetkých alebo aspoň niektorých zložiek), ako aj ustálenosťou významových zmien jej zložiek (p. desémantizácia komponentov frazémy). Práve zachovanie ustáleného významu frazémy je najzákladnejším predpokladom uchovania jej identity. Akékoľvek zmeny, ktoré zasahujú ustálený význam frazémy, majú povahu frazeologickej aktualizácie.
Minimálna frazéma

Minimálna frazéma je frazéma, ktorej súčasťou nie je viac ako jeden autosémantický komponent, pričom počet synsémantických komponentov nie je rozhodujúci, za predpokladu, že si slovné spojenia ako celok zachováva charakter frazeologickej jednotky. Najčastejším prípadom minimálnych frazém je
Modálna frazéma

Modálna frazéma je osobitný typ frazém, ktoré vyjadrujú subjektívny vzťah hovoriaceho alebo jeho hodnotenie a modifikujú výpoveď alebo jej časť z hľadiska pravdivosti, správnosti, možnosti ap. Modálne frazémy sú morfologicky nemenné, nespájajú sa so slovami v texte, ale majú funkciu uvádzacích, vsuvných výrazov alebo samostatných výpovedí, napr.: "pravdu povediac, všeobecne povedané, v konečnom dôsledku "atď.
Modálny variant frazémy

Modálny variant frazémy je druh syntaktického variantu frazémy založený na možnosti uplatniť jednotku v kladnej aj zápornej podobe. Tento druh variantu je ohraničný na slovesné a čiastočne niektoré adjektívne a príslovkové frazémy. Modálna premenlivosť je silno limitovaná aj v rámci slovesných frazém, keďže niektoré z nich môžu mať iba kladnú podobu (napr. "mať niečo v malíčku", tu sa síce dá tiež pritvoriť záporná podoba, ale tá by išla proti vlastnému významu frazémy), iné zasa iba zápornú podobu ("nebabri, nekúpiš") a iba v ďalšej skupine je možnosť uplatniť klad aj zápor (napr. "dať niekomu za pravdu – nedať niekomu za pravdu"). Pri ďalšej derivácii sa táto základná modálna charakteristika môže meniť, napr. je "maľovať/nemaľovať čerta na stenu", ale pri odvodenom prísloví už iba "Nemaľuj čerta na stenu!"
Typologický model

Typologický model je model/prístup založený na typológii, napr.:
Model významu frazémy

Model významu frazémy je model opisu významovej štruktúry a významových vzťahov frazém. Rozlišujeme semaziologické a onomaziologické modely. K semaziologickým patria lineárne, vetvené, stupňovité a hierarachické. Lineárne modely vychádzajú z tradičnej lexikologickej interpretácie o členení významu na zložku nocionálnu (konceptuálnu) a pragmatickú (konotatívnu, resp. asociatívnu) (V. N. Telija, J. Filipec – F. Čermák, 1985). Vetvené vychádzajú z toho, že zložkám významu v slovníku nemožno priradiť jednoznačne zreteľný sémantický príznak, čo spôsobuje otvorenosť významu voči kontextuálnej špecifikácii. Pri opise sa analyzujú fakultatívne a potenciálne situačné prvky a tiež špecifickosť deskriptívneho jadra. Výhodou takéhoto modelu je, že sa tu prehľadne špecifikuje valencia a kontext okolo deskriptívnych komponentov a tento opis možno ďalej vetviť a precizovať, pričom možno doň zakomponovať okrem situačného vymedzenia aj pragmatické zložky z lineárnych modelov, napr. emocionálnu a hodnotiacu zložku. Ďalšie modely (stupňovitý, resp. viacúrovňový a tzv. procedurálny, resp. funkčný) vychádzajú zo stupňovitého opisu sémantickej a syntaktickej štruktúry frazém. V stupňovitom modeli sa na najvyššej úrovni frazéma priraďuje k abstraktnému pojmu (tzv. archisémovej formule) do určitého lexikálno-sémantického poľa. Ďalej nasleduje tzv. bázová propozícia s uvedením predikátových sém a s počtom premenných argumentov a konotatívnych prvkov. Ďalej sa špecifikuje sémanticko-denotatívna distribúcia argumentov v rámci tzv. sémantického vetného modelu. Na štvrtom stupni sa špecifikujú morfosyntaktické reštrikcie predikátu a určuje sa syntaktická distribúcia v podobe výpočtu argumentov, vrátane ich záväzného a fakultatívneho obsadenia. K tomu pristupuje diastratálna (pragmaticko-štylistická) charakteristika a výklad významu (B. Wotjak). V hierarchickom modeli ide o kombináciu vetveného a stupňovitého modelu. Model zachytáva hybridnú povahu frazém, ktorá je z hľadiska funkcie akoby pomenovaním, no jej štruktúra je syntaktickej povahy. Význam frazémy sa podľa tohto modelu skladá z tzv. vecného denotátu, ku ktorému sa hierarchicky pripájajú ďalšie zložky: zafixovaný obraz, hodnotenie, expresívnosť, emocionálnosť a estetickosť (F. Miko). Onomaziologické modely – tezaury zachytávajú významové vzťahy medzi frazémami v hierarchickom usporiadaní vzhľadom na ich nadradené kategoriálne pojmy. Porov. ideografický opis frazém.
Morfológia frazeológie

Morfológia frazeológie je súhrn všetkých tvarových realizácií, ktoré súvisia s možnosťami obmieňania kľúčového slova frazémy, prípadne aj s ohraničeným obmieňaním tvarov ostatných komponentov. Zaraďujú sa sem rozličné prejavy tvarového obmieňania frazémy, najmä však prípady úplnej tvarovej zmeravenosti, petrifikovanosti celej frazémy (napr. "stoj čo stoj, cestou necestou"), ďalej všetky paradigmatické formy frazémy, potom široká škála morfologickej variantnosti a napokon aj otázky morfologického aktualizovania frazémy.
Morfologická variantnosť frazémy

Morfologická variantnosť frazémy je ohraničená a ustálená tvarová premenlivosť frazémy alebo niektorého jej komponenta, ktorá nenarúša významovú totožnosť frazémy. Porov. aj morfologický variant frazémy.
Utrechtský mier

Utrechtský mier je séria zmlúv medzi Francúzskom a ostatnými európskymi štátmi, podpísaná v holandskom meste Utrecht v roku 1713 (s predbežnými dohodami z rokov 1711 a 1712), ktorá patrila medzi sériu zmlúv, ktorá ukončila Vojnu o španielske dedičstvo. 
Zmluvy.
Zmluvy podpísané v Utrechte (utrechtský mier v užšom zmysle):
Dodatočné zmluvy podpísané Španielskom:
Cisár Karol VI. Habsburský pristúpil na mierové podmienky dvoma zmluvami podpísanými v Rastatte a Badene v roku 1714 (rastattský mier a badenský mier).
Výsledky.
Na základe mierových podmienok zostal Filip V. kráľom v Španielsku, ale musel sa vzdať nárokov na francúzske a španielske dŕžavy v Európe. Južné Nizozemsko, Milánsko, Neapolsko a Sardínia pripadli rakúskej monarchii. Británia si vďaka svojim významným obchodným a koloniálnym ziskom upevnila svoju úlohu v svetovej politike. Udržala si Gibraltár a Minorcu a dostala Asiento de negros – právo dodávať afrických otrokov do španielskych kolónií. Od Francúzska získala Newfoundland, Nové Škótsko, oblasť Hudsonovho zálivu a ostrov Svätý Krištof. Francúzsko uznalo kráľovnú Annu aj nástupnícke práva hannoverskej dynastie na anglický trón. savojský vojvoda Viktor Amadeus II. získal Sicíliu.
Morfologický variant frazémy

Morfologický variant frazémy je podoba frazémy, ktorá sa od iných podôb tej istej frazémy odlišuje niektorými odchýlkami vo svojom tvare, resp. v tvaroch niektorých svojich zložiek. Zo začiatku sa za morfologický variant frazémy pokladali všetky prípady s tvarovými obmenami vo frazéme. Neskôr sa špecifikáciou rozlíšili vlastné, resp. skutočné morfologické varianty frazém a tzv. paradigmatické formy frazémy (p.). Rozdiel je najmä v miere premenlivosti. Morfologický variant frazémy sa vyznačuje odlišnosťou iba na jednom mieste, príp. v ohraničenom počte miest v podobe frazémy, kým paradigmatická forma pravidelne realizuje celú istú časť paradigmy svojej základnej zložky. Medzi morfologickými variantmi frazém môžu byť aj štylistické, príp. aj distribučné rozdiely, paradigmatické formy frazémy sú aj štýlovo úplne jednotné. Príklady morfologických variantov frazém: "deň po deň – deň po dni, byť od fachu – byť z fachu, niečo dosiahlo vrchol – niečo dosiahlo vrcholu, za onoho času – za oných čias "a pod. Napr. pri dvojici morfologických variantov "niečo dosiahlo vrchol "a "niečo dosiahlo vrcholu "sa už prejavuje malý štylistický rozdiel (druhý variant začína ustupovať), ktorý je dôsledkom všeobecnejšej tendencie nahrádzať isté genitívne väzby akuzatívnymi.
Motív vzniku frazémy

Motív vzniku frazémy je etymologické objasnenie východiskovej podoby frazémy, ktorou bolo obyčajne voľné slovné spojenie (porov. historický prototyp frazémy). M. v. f. súvisí s vnútornou formou frazémy (p.), ktorá predstavuje jej konkrétny obraz. Môže byť zreteľný a jasný, napr. "umyť hlavu niekomu; padnúť na kolená pred niekým; nemať ani grajciar "al. zastretý (menej al. viac), napr. "mať na rováši niečo u niekoho; zavolať k plachte niekoho". Motiváciu týchto frazém nám pomôžu objasniť prototypy (p.) neskorších frazém. Nestačí však iba jazyková analýza, ale musíme poznať aj reálie, spoločenské, ekonomické a kultúrne súvislosti skúmaného obdobia, príp. kontext materiálnej a duchovnej kultúry v iných oblastiach, najmä v Európe.
Motivovaný význam frazémy

Motivovaný význam frazémy je význam frazémy zachovávajúci asociatívnu súvislosť s konkrétnym obsahom frazémy. M. v. má tzv. odkrytú sémantickú štruktúru, t. j. spojenie má reálnu analógiu vo voľnom slovnom spojení, napr. "umyť hlavu niekomu; držať jazyk za zubami; biely ako sneh".
Naliehavosť situácie ako zdroj frazém

Naliehavosť situácie ako zdroj frazém je referencia frazém v ich rečovom nasadení je výberová. Ich vznik a fungovanie je spravidla motivované naliehavosťou a dôležitosťou životného faktu, na ktorý odkazujú. Tým sú aj atraktívne, a potom aj funkčne pregnantné a frekventované. Často pritom upozorňujú – paradoxne – na dôležitosť zdanlivo nenápadných, akoby bezvýznamných faktov.
Nárečová frazeológia

Nárečová frazeológia je oblasť nespisovnej frazeológie, ktorá zahŕňa viaceré typy frazém – nárečové frazémy, ktoré sú hláskoslovnou, tvarovou alebo syntaktickou obmenou spisovných frazém, napr. "isc jako v ľece na saňoch "(p. nárečový variant frazémy), - nárečové frazémy, ktoré vyjadrujú rovnaký obsah ako spisovné frazémy ale majú odlišné lexikálne obsadenie, napr. "prišou k tomu ako Ročkár k čižmám "(má podobný význam ako spisovná frazéma "prísť k niečomu ako slepé kura k zrnu), hľadí ako Považajich prasťe "(hľadieť ako teľa na nové vráta), - nárečové frazémy, ktoré nemajú náprotivok v spisovnej frazeológii, napr. "prišol ji na zub, pripáľ si ako Labo f krčme, visobáž ju ako Šovan svoju Maru."
Nárečový variant

Nárečový variant je nárečová frazéma, ktorá je hláskoslovným, tvarovým alebo syntaktickým variantom (obmenou) spisovnej frazémy, napr. "tak jak kebi na scenu hrach šmaral "(=zbytočne napomínať niekoho).
Neidiomatická frazéma

Neidiomatická frazéma je frazéma, ktorá sa vyznačuje neprítomnosťou idiomatickosti (p.). Tento pojem sa produktívne vydeľoval na pozadí pôvodného vymedzovania idiomatickosti ako doslovnej nepreložiteľnosti frazémy do iného jazyka (teda za neidiomatické sa pokladali frazémy, ktoré sa dali doslovne preložiť do iných jazykov, resp. iného jazyka), ako aj na pozadí Kuninovho odlišovania frazeológie od frazeomatiky (neidiomatické frazémy sa pokladali za súčasť frazeomatiky).
Nekrotizmus

Nekrotizmus je slovo, ktoré v slovnej zásobe úplne zaniklo a používa sa len ako komponent frazémy, napr. "tiecť cícerkom, mať niečo za lubom, ani zbla, prísť do pomykova".
Nemotivovaný význam frazémy

Nemotivovaný význam frazémy je význam frazémy nezachovávajúci asociatívnu súvislosť s konkrétnym obsahom frazémy. Napr. "narodiť sa v čepčeku; zavolať k plachte niekoho."
Nespisovná frazeológia

Nespisovná frazeológia je súborný názov pre všetky druhy frazém, ktoré nepatria do frazeológie spisovného jazyka. Do nespisovnej frazeológie sa zaraďujú frazémy, ktoré svojimi významovými vlastnosťami, svojimi konotáciami alebo na druhej strane povahou svojich zložiek prekračujú znaky spisovnej frazeológie. Jej osobitnými druhmi sú nárečová frazeológia, slangová frazeológia, argotová frazeológia a novšie aj subštandardná frazeológia. Jadrom nespisovnej frazeológie sú tzv. vlastné frazémy príslušného typu (napr. vlastné nárečové frazémy, vlastné argotové frazémy atď.). Problematickejšie sú príslušné typy, ktorých zaradenie do daných kategórií sa opiera o prítomnosť variantnej zložky z príslušnej nespisovnej vrstvy. Zapojenia nespisovného komponenta neznamená automatické zaradenie danej frazémy do príslušnej kategórie nespisovných frazém. Isté frazémy s nespisovnými zložkami mávajú platnosť spisovných frazém. Porov. aj klasifikácia frazém podľa vzťahu k spisovnému jazyku, ďalej nárečová frazeológia i slangová frazeológia.
Nocionálny význam frazémy

Nocionálny význam frazémy je základná pojmová (konceptuálna) zložka významu frazémy.
Nulová paradigma frazémy

Nulová paradigma frazémy je nemennosť tvaru frazémy pri jej zapájaní do kontextu, neexistencia paradigmatických foriem, napr. "o milých päť, z reči do reči, na sto percent, chtiac-nechtiac". Porov. petrifikovanosť frazémy
Obligátna zložka frazémy

obligátna zložka frazémy i obligátny člen i komponent frazémy je časť frazémy, ktorá sa záväzne vyskytuje v jej zložení, ak sa nemá aktualizujúco zasiahnuť do významu celej frazémy.
Obrazné združené pomenovanie

Obrazné združené pomenovanie alebo frazeologické združené pomenovanie je ustálené slovné spojenie, ktoré vzniká bez zámerného vyhľadávania terminologického označenia. Na základe obraznej podobnosti sa ich význam prehodnotil a ustálil v novom výraze, napr. "kurie oko, medvedia služba, labutia pieseň, babie leto, žabie očko, myší chvost, vlčí mak, vlčia tma, gordický uzol, posledný mohykán."
Obraznosť frazémy

Obraznosť frazémy alebo prenesenosť významu alebo metaforickosť frazémy alebo figuratívnosť frazémy je jedna z vlastností významu frazémy, ktorá sa najčastejšie radí medzi podstatné vlastnosti, niekedy sa pokladá priamo za východisko každej frazeologizácie (takto napr. F. Miko) a inokedy sa zaraďuje medzi fakultatívne, nie univerzálne ani obligátne znaky frazémy (takto napr. V. M. Mokijenko). Pri hocijakom z uvedených hodnotení je to jedna z najpregnantnejších vlastností frazémy, ktorá vzniká ako dôsledok desémantizácie slov, ktoré sa stávajú komponentmi frazémy. Keďže desémantizácia komponentov býva úplná aj čiastočne (a v dôsledku toho aj frazeologizácia spojenia môže byť úplná aj čiastočná), treba aj pri obraznosti vydeľovať celú skupinu prípadov, od výrazov s úplnou obraznosťou (p. frazeologické zrasty a celky) až po spojenia s minimálnymi významovými zmenami. Práve takýto dynamický pohľad na obraznosť prekleňuje spomínané rozdielne hodnotenie tejto vlastnosti pri vymedzovaní frazémy. Predovšetkým pre nevýraznosť obraznosti istých frazém niektoré teórie nepoužívajú ani jeden z uvedených názvov tejto vlastnosti a hovoria o sémantickej transpozícii frazémy. Prípady s veľmi výraznou obraznosťou, ktorá sa najčastejšie uplatnila ustálením aktuálnych básnických metafor, sa označuje ako poetická obraznosť frazémy. Význam frazémy, ktorý vznikol uplatnením obraznosti, resp. spomínanou sémantickou transpozíciou, sa nazýva prenesený význam frazémy.
Odborná frazeológia

Odborná frazeológia sú idiomatické výrazy terminologickej povahy, napr. "mŕtvy chod, myšací chvostík, Veľký voz "atď. Na rozdiel od vlastných frazém nemajú odborné frazémy v texte tak oslabenú, resp. vágnu referenčnú zložku významu a nemajú ani výraznú pragmatickú (predovšetkým expresívnu a hodnotiacu) zložku významu. Porov. aj profesionálna frazeológia.
Okolie frazémy

Okolie frazémy sú slová, s ktorými sa frazéma spája pri svojej realizácii v reči. Potenciálne okolie je schopnosť frazémy spájať sa so slovami istého typu. Frazéma sa napríklad môže spájať so slovami vystupujúcimi vo vete vo funkcii podmetu, predmetu alebo príslovkového určenia (vtedy sa rozlišuje subjektové, objektové alebo okolnostné okolie), počet slov, s ktorými sa môže spájať a ich tematický okruh môžu byť presne ohraničené alebo neohraničené (vtedy sa rozlišuje lexikálne ohraničené alebo lexikálne neohraničené okolie) a môže sa spájať buď iba so slovami vymedzeného typu, napr. len so substantívami so sémantikou "osoba" alebo "ne-osoba", príp. "konkrétny predmet" alebo "abstraktný pojem", alebo sa môže spájať s typovo presne neohraničenými slovami, napríklad so slovami s významom "osoba" aj "ne-osoba" (vtedy sa rozlišuje jednotypové a rôznotypové okolie). Reálne okolie je spájateľnosť frazémy v každom konkrétnom prípade jej použitia. V rámci konkrétnej vety môže mať frazéma potenciálne i reálne okolie. Často sa prekrývajú. Súbor všetkých okolí, v ktorých sa daná frazéma vyskytuje, sa označuje ako distribúcia frazémy. Na skúmanie okolia frazémy existuje aj špeciálna metóda – metóda okolia (Tagijev, l966). Porov. distribúcia, lexikálno-frazeologická spájateľnosť.
Okrídlené slová

Okrídlené slová alebo okrídlené výrazy sú tradičné označenie jednej skupiny knižných frazém, ktoré sa vyznačujú tým, že vznikli z výroku nejakej historickej alebo literárnej postavy. V staršom vymedzení sa za okrídlené slová (tento názov sa uplatnil skôr) pokladal iba taký výrok, resp. citát, pri ktorom sa už neuvedomovalo alebo sa zabudlo na jeho pôvodcu. Hranica sa tu určovala veľmi subjektívne – jeden pôvodcu výroku poznal, iný zasa nepoznal. Novšia metóda odlišovania okrídlených výrazov (tento názov sa uprednosťňuje, lebo nejde o slová, ale o výrazy) vychádza z komunikatívnej platnosti výroku: Ak sa používa iba v kontexte, v situácii, v ktorých vznikol, ide o citát, ak sa uplatňuje aj v iných komunikatívnych situáciách, ide o okrídlený výraz, resp. okrídlené slovo. Iba v takomto vymedzení možno okrídlené výrazy pokladať za osobitný druh frazém.
Ortografický variant

Ortografický variant je pravopisne odlišná podoba tej istej frazeologickej jednotky, napr. "neveriaci Tomáš/tomáš, dať si Lehára/lehára, "rusk. "pod šofe/pod šefe", franc. "bouillon de onze heures/d onze heures."
Paradigmatická forma frazémy

Paradigmatická forma frazémy je pri jednotkách, ktoré sa skladajú z ohybných slov, niektorý z realizovaných tvarov, ktoré vznikajú uplatnením istej časti paradigmy morfologicky premenlivého komponentu frazémy. Najčastejšie ide o uplatnenie viacerých možností slovesnej zložky, pri menných frazémach o časť paradigmy kľúčového mena (najmä substantíva). Pri frazéme "nosiť drevo do hory "sa bežne vyskytujú napr. paradigmatické formy "nosím, nosíš, nosíte drevo do hory, nosenie dreva do hory "(nerealizuje sa však celá paradigma, málo pravdepodobné, resp. až nemožné sú tu tvary "nosiaci drevo do hory, bol by býval nosil drevo do hory "a pod.). Pri mennej jednotke "Potemkinove dediny "sa podobne uplatňuje iba časť paradigmy (plurál), ale tam sú možné viaceré podoby podľa pádu: "Potemkinove dediny, o Potemkinových dedinách "atď. Zo začiatku sa ako variant názvu paradigmatická forma frazémy uplatňoval aj názov paradigmatický rad frazémy (p.), ktorý sa neskôr špecifikoval na označenie paradigmatických posunov v oblasti frazeologizovaných konštrukcií, resp. syntaktickej frazeológie (p.).
Paradigmatický rad frazémy

Paradigmatický rad frazémy je zo začiatku variantné označenie pre paradigmatickú formu frazémy (p.), novšie označenie konkrétnych realizácií frazeologizovaných konštrukcií. Napr. vo frazeologizovaných konštrukciách typov "ako číta, tak číta, čo vymýšľa, to vymýšľa "má povahu vlastnej frazémy (skôr frazeotextémy) sama ustálená konštrukcia, kým konkrétne jej realizácie (napr. "ako číta, tak číta, ako sedí, tak sedí, ako behá, tak behá "a pod., ktoré majú všetky význam nepretržitej činnosti) tvoria paradigmatický rad frazémy.
Paradigmatika frazém

Paradigmatika frazém alebo frazeologická paradigmatika je súhrn všetkých paradigmatických vzťahov vo frazeológii, ktoré sa môžu prejavovať na rovine tvarov najmä konštrukčne kľúčového slova (jeho ohýbaním sa tvoria tzv. paradigmatické formy frazémy, ktoré umožňujú pri väčšine frazém ich kontaktové zapojenie do kontextu, napr. "roníš, roním, roníme krokodílie slzy"), ďalej pri opozícii ustálenosť – variantnosť, a to existenciou variantov frazémy, a napokon na rovine významu frazémy, keď sa v osobitých paradigmatických vzťahoch nachádzajú také kategórie, ako frazeologické synonymá, frazeologické homonymá, významy v rámci polysémickej frazémy alebo frazeologické antonymá.
Paralelná frazéma

Paralelná frazéma alebo frazeologická paralela je frazeologická jednotka dvoch jazykov s rovnakým významom a rovnakým alebo približným komponentovým zložením a syntaktickou štruktúrou, ktoré vznikli nezávisle od seba v rôznych jazykoch, niekedy typologicky odlišných: napr. slov. "plávať ako sekera "a jap. "plávať ako motyka s významom ""zle plávať".
Parémia

Parémia alebo paremiologický útvar je taký malý folklórny útvar, ktorý z jazykového hľadiska patrí do frazeológie (má teda vlastnosti frazém). Základnými útvarmi sú tu príslovie a porekadlo, ale patria sem aj početné ďalšie útvary, ako napr. úslovie, pranostika, povrávka, wellerizmus a hádanka (p.). Súhrn všetkých týchto jednotiek sa z frazeologického hľadiska nazýva paremiologická frazeológia. Sú to jednotky s osobitnými nielen jazykovými, ale aj folkloristickými aj kultúrnymi hodnotami. Parémie skúma paremiológia.
Periféria systému

Periféria systému je pomocná, ale dosť univerzálna charakteristika frazeológie. Zaradenie frazeológie na perifériu jazykového systému vyplýva z viacerých daností, ktoré k takejto charakteristike dosť jednoznačne vedú. Ide najmä o tieto fakty:
Petrifikovanosť frazémy

Petrifikovanosť frazémy je najvyššia miera lexikálnej, syntaktickej a morfologickej ustálenosti frazémy. V petrifikovaných frazémach nemožno nahrádzať nijaký komponent iným (majú úplne ustálené komponentové zloženie), nemožno v nich meniť poradie komponentov ani vložiť medzi ne nejaké slovo z kontextu a nemožno meniť ani podobu syntaktickej konštrukcie spojenia (majú úplne ustálenú syntax) a v nich sa ani jeden komponent nijako tvarovo nemení, neohýba (majú úplne ustálenú morfológiu). Petrifikované sú napríklad slovenské frazémy "malá hŕba pýta viac, cól sem cól tam, z hodiny na hodinu, márna sláva".
Plán pomenovania vo frazeológii

Plán pomenovania vo frazeológii sa prvotne prejavuje pri frazémach s nominatívnou funkciou. Význam takýchto jednotiek sa však pomenovaním nevyčerpáva, ale obsahuje – najmä vďaka svojej obraznosti, expresívnosti a konotatívnym zložkám – aj prvky výpovedné, ktoré sa tu uplatňujú druhotne. Vďaka takejto súhre prvotnej nominatívnej funkcie so sekundárnou výpovednou funkciou nie je nijaký bežný typ frazémy iba obyčajným pomenovaním (istou výnimkou sú tu okrajové typy, ktoré hraničia s lexikálnymi jednotkami a ktoré F. Čermák priliehavo nazval kvazifrazémami), a preto mohol F. Miko vysloviť tézu platnú o väčšine frazém, že "pomenúvajú vyjadrujúc".
Plán usúvzťažnenia vo frazeológii

Plán usúvzťažnenia vo frazeológii je prvotne sa prejavuje pri frazémach s komunikatívnou funkciou a vetnou formou. Bežne sa teda vo frazeológii s ním počíta iba odvtedy, ako sa rozšírilo chápanie predmetu frazeológie i vymedzenie frazémy. Primárne vyjadrujú osobitné usúvzťažnenie práve vetné frazémy, ich zmysel (referencia) sa však nevyčerpáva iba usúvzťažnením, ale sekundárne obsahuje aj prvky pomenovacieho plánu (fráza, príslovie, povrávka "pomenúva" celú istú situáciu). Parafrázujúc Mikovu formuláciu o pomenovacích jednotkách, možno o frazémach s výpovednou platnosťou konštatovať, že "vyjadrujú pomenúvajúc".
Podoba frazémy

Podoba frazémy je tvar, v akom sa môže frazéma vyskytovať pri rešpektovaní ustáleného významu. Mnohé (zmeravené) frazémy sa vyskytujú iba v jedinej podobe, väčšina frazém máva však viacej podôb, a to v dôsledku existencie rozličných variantov tej istej frazémy (napr. porekadlo "My o vlku a vlk za humny "máva popri uvedenej podobe aj tieto ďalšie morfologické varianty: "My o vlku a vlk za humnami. My o vlkovi a vlk za humny. My o vlkovi a vlk za humnami". Menný výraz "pečený varený "máva aj pozičný variant s podobou "varený pečený "atď.) alebo v dôsledku existencie paradigmatických foriem frazémy (napr. "sedieť ako na ihlách, sedím, sedíš ako na ihlách"). Všetko toto sú ustálené podoby frazémy. Ich špecifickým prípadom je existencia rozšírenej a skrátenej podoby frazémy – sú to podoby, ktoré sa vydeľujú najmä pri fakultatívnych zložkách frazémy. Popri všetkých typoch uvedených ustálených podôb frazémy existujú aj aktualizované podoby, ktoré sú výsledkom aktualizačných zásahov do stvárnenia a zároveň aj do významu frazémy.
Polokalk

Polokalk je typ frazeologických kalkov, ktorý vzniká tým, že časť komponentov cudzej frazémy sa prekladá, časť sa preberá bez prekladu. Slovenčina takto prevzala z francúzštiny frazému "faire la scéne "ako "urobiť scénu", francúzština z latinčiny "conditio sine qua non" ako "condition sine qua non", angličtina z francúzštiny frazému "a propos de rien" ako "a propos nothing", ruština z francúzštiny "faire la cour" ako "strojiť kury. "Porov. preberanie frazeologických jednotiek, internacionalizmy vo frazeológii, frazeologické kalky, adaptované kalky.
Porovnávaco-diachrónna frazeológia

Porovnávaco-diachrónna frazeológia je oblasť frazeológie zaoberajúca sa spôsobom určenia (rekonštrukcie) písomne nedoložených predchádzajúcich frazém pomocou porovnávania so súčasnými frazémami. Týka sa jednak systému spôsobov skúmania frazeologického fondu zacielených na oživenie frazeologického fondu prajazyka, napr. celoslovanského frazeologického fondu, jednak neskorších období vývinu konkrétneho jazyka v porovnaní s jeho súčasným stavom.
Potenciálny člen frazémy

Potenciálny člen frazémy je slovo zo zvyčajného kontextu frazémy, ktoré naznačuje tendenciu rozšíriť doterajšie zloženie frazémy a stať sa obligátnou zložkou frazémy. Takúto platnosť majú adjektíva pri menných zložkách frazémy a príslovky pri slovesných zložkách frazémy, napr. "ani malíčkom nepohnúť – ani len malíčkom nepohnúť, z prvej ruky – mať niečo z prvej ruky."
Povrávka

Povrávka je druh parémie, ktorý ustáleným spôsobom a ustálenými prostriedkami reaguje na istú situáciu, a to bez toho, aby vyjadroval nejaké zovšeobecňujúce závery, poučenia (ako príslovie) alebo obrazné hodnotenia (ako porekadlá). Niekedy sa blíži k prísloviam alebo porekadlám, ich závery, výroky však nemávajú "vážnu, serióznu" platnosť, ale sú skôr istým nadľahčeným prístupom k nejakej téme, často odrážajú humornú stránku veci. Pre výstavbu povrávky je príznačné, že okrem svojej základnej myšlienky, komického výroku obsahujú aj niektoré okolnosti, ktoré poukazujú na situáciu, v akej povrávka vznikala, alebo v ktorej platí. V uvedenom zmysle sa niekedy povrávka hodnotí ako zárodočná etapa vzniku príslovia alebo porekadla (keď sa v zložení takéhoto celku vyskytuje nielen sama myšlienka, ale aj sprievodné okolnosti) alebo naopak ako situačné, konkretizujúce zakotvenie príslovia alebo porekadla do jedinečnej situácie (teda ako etapa rozkladu, prípadne až zániku príslovia alebo porekadla). Pre svoje výstavbové aj myšlienkové súvislosti s príslovím a porekadlom, ale aj pre rozdiely v porovnaní s nimi sa povrávka chápe ako osobitný medzičlánok, ktorý stojí medzi väčšími útvarmi (napr. bájkami, povesťami a pod.) a prísloviami, resp. porekadlami, ktoré z nich vznikli. Príklady: "Keď sme len zdraví a na nás neprší! – Bol jeden mních, mal veľa kníh, a nič nevedel z nich. "Niektorými svojimi vlastnosťami sa povrávka blíži k byzantskému prísloviu (p.), inokedy k wellerizmu (p.) alebo k anekdote.
Pozičný variant frazémy

Pozičný variant frazémy je druh syntaktického (konštrukčného) variantu založený na možnosti ustáleného obmieňania v poradí komponentov, pričom sa nemení vecný ani kategoriálny význam príslušnej frazémy, napr. "byť koža a kosť – byť kosť a koža, neslaný nemastný – nemastný neslaný, rub a líce – líce a rub."
Pôvodné slovné spojenie

Pôvodné slovné spojenie je východisková podoba väčšiny súčasných frazém, ktorou bolo voľné spojenie. Porov. historický prototyp frazémy.
Pôvodný význam frazémy

Pôvodný význam frazémy je súhrn priamych významov jednotlivých komponentov predstavujúci pôvodný historický prototyp frazémy (porov.) v podobe voľného spojenia ešte pred frazeologizáciou (porov.). Napr. "vystaviť niekoho na pranier "– pripútať niekoho k stĺpu hanby, aby bol potrestaný. Porov. vnútorná forma frazémy.