Salatín (chránené územia)

Salatín je označenie troch chránených území v časti Nízkych Tatier. Okolo turisticky atraktívneho vrcholu Salatín () sa nachádzajú až tri chránené územia: Národná prírodná rezervácia Salatín a dve územia európskeho významu Salatín (SKUEV0197 a SKUEV1197). Tieto tri územia majú rozdielne pokrytie a rozlohu, NPR má strednú veľkosť a pokrýva hlavne hrebeň Salatína, pričom územie NATURA 2000 (SKUEV0197) je najväčšie a pokrýva aj západný svah smerom do Ludrovskej doliny. Druhé územie NATURA 2000 (SKUEV1197) je najmenšie má rozlohu iba 19,07 ha a nachádza sa mimo dvoch spomínaných území v doline potoka Ráztočná smerom z dediny Liptovská Lúžna.
Chránené územia.
Národná prírodná rezervácia Salatín.
Národná prírodná rezervácia Salatín je chránené územie, ktoré sa nachádza v Nízkych Tatrách. Rozkladá sa na vrcholoch Salatín () a Malý Salatín () s rozlohou a 5. stupňom ochrany.
Predmetom je ochrana zachovalej časti Nízkych Tatier. Má zaujímavý georeliéf, krasové formy, prealpínske a dealpínske rastlinné druhy, endemity a relikty.
Vyhlásená bola v roku 1982 uznesením Ministerstva kultúry SSR č. 2958/1982-32 z 30.4.1982. Zasahuje do katastrálnych území obcí: Partizánska Ľupča, Liptovská Štiavnica, Liptovská Lúžna.
Územie európskeho významu Salatín (SKUEV0197).
S rozlohou 3 345 ha ide o najväčšie chránené územie v oblasti Salatína. Chránený je hrebeň aj západný svah. Zasahuje do katastrálnych území obcí: Partizánska Ľupča, Liptovská Štiavnica, Liptovská Lúžna a Ružomberok. Do tohto územia patrí aj najvyšší vodopád v Nízkych Tatrách Brankovský vodopád (55 m).
Územie európskeho významu Salatín (SKUEV1197).
S rozlohou 19,07 ha ide o najmenšie chránené územie v oblasti Salatína. Chránená je časť lúky na západnom svahu vrcholu Tlstá () v doline potoka Ráztočná. Zasahuje do katastrálneho územia obce Liptovská Lúžna.
Geológia.
Toto územie má zaujímave geologické členenie s krasovými útvarmi ako jaskyne, vyvieračky a tiesňavy. Nachádza sa tu vápencovo-dolomitový komplex krížnanského i chočského príkrovu a obalová séria Červenej Magury. Významné miesto je zachovalá tiesňava Hučiaky.
Flóra.
Výlučne tu, alebo v blízkom okolí sa vyskytuje lomikameň okrúhlolistý ("Saxifraga rotundifolia"), žerušnica trojlistá ("Cardamine trifolia"), alebo starček tôňomilný ("Senecio umbrosus"). Je jediným miestom na Slovensku s výskytom lomikameňa pozmeneného ("Saxifraga mutata"). Medzi západokarpatské endemické druhy patria klinček lesklý ("Dianthus nitidus"), poniklec slovenský ("Pulsatilla slavica") a stračonôžka tatranská ("Delphiniumoxysepalum"). Cenné sú aj kvetnaté pasienky v oblasti vrchu Veľký Brankov (). Bučiny v nízkych polohách striedajú smerom do vyšších prirodzené smrečiny. Kosodrevina lemuje iba najvyšší vrchol Salatín.
Fauna.
Medzi významné druhy patrí: fúzač alpský ("Rosalia alpina"), veľké šelmi ako medveď hnedý ("Ursus arctos"), rys ostrovid ("Lynx lynx") a vlk dravý ("Canis lupus"). Dravce ako orol skalný ("Aquila chrysaetos"), sokol sťahovavý ("Falco peregrinus"), včelár lesný ("Pernis apivorus") a sokol myšiar ("Falco tinnunculus") tu majú na skalných bralách vhodné podmienky na hniezdenie. Zo sov tu žijú kuvičok vrabčí ("Glaucidium passerinum"), sova obyčajná ("Strix aluco"), pôtik kapcavý ("Aegolius funereus") a výr skalný ("Bubo bubo"). Na tomto území má útočisko aj miznúci tetrov hlucháň ("Tetrao urogallus") a jariabok hôrny ("Bonasa bonasia").