Krymská platforma

Krymská platforma (ang. "Crimea Platform", ukr. "Кримська платформа," krymskotatársky: "Qırım platforması") je medzinárodný konzultačný a koordinačný formát spolupráce medzinárodných partnerov Ukrajiny s cieľom čeliť dopadom a hrozbám dočasnej okupácie Krymu Ruskou federáciou a hľadať riešenie návratu polostrova pod kontrolu Ukrajiny. Vznikla v roku 2021.
Vznik a vývoj.
Vytvorenie Krymskej platformy inicioval ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj a jej koncept v roku 2020 pripravilo Ministerstvo zahraničných vecí Ukrajiny. Na 75. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN v septembri 2020 Zelenskyj vyzval členské štáty, aby sa k vytvoreniu platformy pripojili.
Oblasti činnosti.
Krymská platforma má za cieľ združiť všetky existujúce národné a medzinárodné snahy o deokupáciu Krymu.
Činnosť Krymskej platformy je rozdelená do piatich prioritných smerov:
Inauguračný summit Krymskej platformy.
Inauguračný summit Krymskej platformy sa uskutočnil 23. augusta 2021 v Kyjeve. Jednalo sa o prvé stretnutie na najvyššej politickej úrovni, ktoré oficiálne začalo činnosť Krymskej platformy. Summitu sa zúčastnili zástupcovia 46 krajín a medzinárodných organizácií.
Účastníci summitu potvrdili svoje úmysly s pomocou politických, diplomatických a reštriktívnych opatrení tlačiť na Rusko s cieľom obnovenia kontroly Ukrajiny nad územím Autonómnej republiky Krym a mestom Sevastopoľ. Účastníci vyzvali Rusko, aby sa pripojilo ku Krymskej platforme a zdieľalo jej ciele.
Summit tiež odsúdil porušovanie ľudských práv a slobôd na polostrove, militarizáciu Krymu, bránenie slobodnej plavbe v Kerčskom prielive a v Azovskom mori a presídľovanie ruských občanov na Krym.
Vyhlásenia účastníkov medzinárodnej Krymskej platformy.
Účastníci summitu Krymskej platformy podporili snahy Ukrajiny vrátiť kontrolu nad okupovaným územím Krymu.
USA
Európska únia
Nemecko
Francúzsko
NATO
Spoločná deklarácia účastníkov medzinárodnej Krymskej platformy.
Účastníci summitu prijali deklaráciu Krymskej platformy, ktorá potvrdzuje neuznanie pokusu Ruska o anexiu Krymu, potvrdzuje odhodlanie k posilneniu sankcií voči Ruskej federácii a vyjadruje zhodu na potrebe spoločne čeliť hrozbám ruskej okupácie Krymu a spolupracovať na návrate Krymu pod kontrolu Ukrajiny. Deklarácia summitu zostáva otvorená a je možné sa k nej stále pripojiť, Ministerstvo zahraničných vecí Ukrajiny pripravuje rozšírenie zoznamu členov Krymskej platformy.
Expertná sieť Krymskej platformy.
Dňa 6. augusta 2021 sa v Kyjeve uskutočnilo ustanovujúce fórum Expertnej siete Krymskej platformy. Zapojilo sa do nej viac ako 200 ukrajinských a zahraničných nezávislých odborníkov a vedcov z 33 krajín. Sieť bude zabezpečovať stály monitoring a podrobnú analýzu situácie na okupovanom Krymskom polostrove a v azovsko-čiernomorskej oblasti, rozvíjať nápady a návrhy podľa prioritných smerov činnosti Krymskej platformy a tiež bude poskytovať odborné odporúčania týkajúce sa národnej a medzinárodnej politiky zamerané na deokupáciu Krymu.
Reakcia Ruska na summit Krymskej platformy.
Rusko proti summitu Krymskej platformy protestovalo. Moskva ho označila za „sabat“ a „nepriateľskú akciu“ voči Rusku, ktorej účastníci sa nevyhnú následkom. Dňa 24. augusta 2021 Ministerstvo zahraničných vecí Ruskej federácie oznámilo, že účasť krajín a medzinárodných organizácií na zasadnutí Krymskej platformy je „zasahovaním do územnej celistvosti Ruska“.
Krátko pred začiatkom summitu uvalili ruské úrady sankcie na ukrajinského ministra zahraničných vecí Dmytra Kulebu a tajomníka Rady národnej bezpečnosti a obrany Ukrajiny Oleksija Danilova.
Nedlho po konaní summitu, 4. septembra 2021, ruské bezpečnostné sily zadržali na Kryme podpredsedu medžlisu, zvykového parlamentu krymských Tatárov, Narimana Dželjala. Obvinený bol zo zapojenia do sabotáže plynovodu. Predseda krymskotatarského medžlisu Refat Čubarov je presvedčený, že „Kremeľ týmto spôsobom testuje odhodlanie účastníkov Krymskej platformy“.