Róbert Bezák

Mons. ThLic. Róbert Bezák C.Ss.R. (* 1. marec 1960, Handlová) je slovenský rímskokatolícky biskup, člen Kongregácie Najsvätejšieho Vykupiteľa – Redemptoristov, bývalý arcibiskup Trnavskej arcidiecézy. V období od 1. augusta 2012 do 31. júla 2013 bol výpomocným duchovným vo farnosti Radvaň v Banskobystrickej diecéze. Od novembra 2013 pôsobil v kláštore redemptoristov v talianskom Bussolengu, od januára 2015 je znovu na Slovensku. Po tom ako sa dozvedel, že jeho prípad bude vo Vatikáne odložený na 50 (resp. 25) rokov, prijal od septembra 2017 miesto vyučujúceho náboženstva a etiky na Bilingválnom gymnáziu C. S. Lewisa v Bratislave. Bol najmladším slovenským arcibiskupom a jeho odvolanie po troch rokoch pôsobenia vyvolalo medzi veriacimi aj širšou verejnosťou vlnu reakcií.
V septembri 2021 koncelebroval pri svätej omši pre viac ako 50 tisíc veriacich v Šaštíne po boku pápeža Františka.
Životopis.
Chronológia.
Väčšina údajov zo zdroja Konferencie biskupov Slovenska.
Detstvo a mladosť.
Róbert Bezák pochádza, podľa vlastných slov, z "„klasickej kresťanskej rodiny“", rodičia ho vychovali v "„kresťanskom duchu“". "„Odmalička“" chodil do kostola a neskôr miništroval, možnosť stať sa kňazom začal zvažovať počas základnej školy. Po základnej škole pokračoval v štúdiách na gymnáziu v Prievidzi, kde zmaturoval v roku 1979.
Štúdium na seminári.
Po maturite študoval na teologickej fakulte v Bratislave (vtedy mimo zväzku univerzity). Počas štúdií tajne prijal rehoľnú formáciu v Kongregácii najsvätejšieho Vykupiteľa – Redemptoristov, kde v roku 1983 zložil aj celoživotné rehoľné sľuby. Keďže členstvo v reholiach bolo zakázané, nedozvedeli sa o ňom ani rodičia či jeho spolužiaci na fakulte. Členstvo v tejto reholi bolo inšpirované pátrom Jozefom Bednárikom.
Počas druhého ročníka štúdia sa pri snahe komunistov na fakulte zaviesť na fakultu hnutie Pacem in terris zúčastnil protestnej hladovky. Na základe toho bol vypočúvaný ŠtB, spoluprácu však odmietol a viac ho nehľadali. Počas piateho ročníka sa po vyhrážkach o nedoštudovaní troch spolužiakov zúčastnil s ostatnými schôdze Pacem in terris v Prahe. Skupina však bola v civilnom oblečení, čím demonštrovali svoje donútenie, a nakoniec doštudovali všetci.
Vo februári 1988 bol zaregistrovaný vo zväzkoch ŠtB ako preverovaná osoba pod krycím menom Sebastián.
Začiatky kňazského pôsobenia.
Jeho kňazská vysviacka sa konala 17. júna 1984 v Banskej Bystrici, prijal ju z rúk vtedajšieho banskobystrického biskupa Jozefa Feranca. Po vysviacke bol rok a pol kaplánom u farára Jozef Hanáka v Brezne. Neskôr musel Bezák absolvovať povinnú dvojročnú základnú vojenskú službu, zaradený bol na vojenské letisko pri Příbrame v Stredných Čechách. Neskôr bol farárom v Detve, Žiari nad Hronom, Sklených Tepliciach, Tužine a Uľanke.
Vo veku 30 rokov sa dostal na akadémiu v Ríme, kde študoval morálnu teológiu. Po troch rokoch bol zvolený za provinciála Redemptoristov a štúdium prerušil: "„Nebolo to jednoduché, ale bol som to dlžný svojmu spoločenstvu a bola to aj veľká výzva, lebo vtedy sa rehole budovali po vyše päťdesiatich rokoch úplne nanovo.“" Potom sa Bezák stal aj predsedom Konferencie vyšších rehoľných predstavených na Slovensku. V tejto funkcii vykonal aj neľahké rozhodnutie: odvolanie svojho tútora z pozície predstaveného kláštora. Vo veku 38 rokov mu vtedajší biskup Banskobystrickej diecézy Rudolf Baláž ponúkol miesto pomocného biskupa. Bezák však odmietol, podľa jeho názoru ho formujúca sa rehoľa potrebovala viacej. V júli 2008 bol na trojročné obdobie zvolený za zástupcu viceprovinciála redemptoristov Michala Zamkovského.
Arcibiskup Trnavskej arcidiecézy.
Menovanie a vysviacka.
Na jeseň 2008 dosiahol arcibiskup Trnavskej arcidiecézy Ján Sokol vek 75 rokov a v súlade s Kán. 401 Kódexu kánonického práva sa zriekol svojho úradu. Pápež Benedikt XVI. jeho odstúpenie prijal 18. apríla 2009 a za arcibiskupa vymenoval Róberta Bezáka, vtedajšieho správcu farnosti Radvaň. Jeho biskupská vysviacka sa konala 6. júna 2009 v Trnave, svätiteľom bol kardinál Jozef Tomko, spolu so Stanislavom Zvolenským a apoštolským nunciom Mariom Giordanom. Robert Bezák bol so svojím vekom 49 rokov najmladším biskupom Slovenska. Svojím menovaním bol prekvapený. Počas pôsobenia chcel preklenúť rozdiely medzi sebou a svojimi staršími biskupskými kolegami. „Ja som vyrastal s The Beatles, Deep Purple a inými skupinami. Ak teda prinesiem trochu mladíckeho ducha, to ma len poteší,“ poznamenal vtedy. Podľa neho bola za menovaním "vôľa Vatikánu, aby nastúpil na arcibiskupský úrad mladý kňaz."
Pôsobenie v arcibiskupskej funkcii.
Po prebratí funkcie v júni 2009 Bezák ako jeden z prvých krokov plánoval finančný audit. „Nie som rád všetkým tým kauzám v súvislosti s arcibiskupstvom. Verím, že sa vysvetlia pre dobro veci.“ uviedol Bezák. Už v septembri 2009, pár mesiacov po prebratí funkcie, upozornil Vatikán na problémy hospodárenia v diecéze a žiadal o kontrolu. Podozrenia súvisiace s finančnými transakciami počas Sokolovho pôsobenia, hlavne predajom cirkevného majetku spoločnosti Tesco, budú rozhodnutím policajného prezidenta Tibora Gašpara preverené Úradom boja proti korupcii. Podľa informácií online vydania Denníka SME mal Bezák ku kauze vypovedať ako svedok 20. februára 2013. Sokol mal v rovnakej pozícii vypovedať 5. marca toho roku. Hovorca policajného prezídia potvrdil, že „polícia v súčasnosti vedie trestné stíhanie vo veci podozrenia z trestného činu skresľovania údajov hospodárskej a obchodnej evidencie“. Mimo oficiálneho účtovníctva sa malo ocitnúť viac než 20 miliónov eur.
Počas svojho pôsobenia Bezák spustil aj niekoľko projektov na otvorenie diecézy verejnosti. Jedným z nich bola reštaurácia Galéria v priestoroch komplexu budov patriacich arcibiskupstvu. Reštaurácia bola zatvorená po Bezákovom odvolaní. K plánovanému otvoreniu arcibiskupskej záhrady sa už nedostal.
V spolupráci s Ústavom pamäti národa tiež začal projekt, ktorého cieľom bolo zmapovanie spolupráce kléru trnavskej arcidiecézy s komunistickou Štátnou bezpečnosťou. Projekt, ktorý po Bezákovom odvolaní zostal nedokončený, mohol byť podľa zistenia novinárky Márie Benedikovičovej tiež zdrojom tlaku na Bezákovo skončenie v úrade.
Apoštolská vizitácia.
Medzi 22. januárom a 1. februárom 2012 bola v Trnavskej arcidiecéze vykonaná apoštolská vizitácia. Vizitáciou poveril pápežský Štátny sekretariát Kongregáciu pre klérus, za apoštolského vizitátora bol menovaný litoměřický biskup Jan Baxant. Podľa vyhlásenia Apoštolskej nunciatúry na Slovensku vydanom v mene Svätej stolice a zverejnenom 9. júla 2012 sa apoštolská vizitácia mala konať "na základe početných podnetov poslaných priamo Svätej stolici kňazmi a veriacimi ohľadom pastoračnej situácie". Na základe výsledkov vizitácie bol Róbert Bezák požiadaný o stanovisko, ktoré vyjadril listom Kongregácii pre biskupov. Podľa dokumentov zverejnených televíziou TA3, ktorých autenticita však nebola potvrdená, sa Vatikán zaujímal pri vizitácii o otázky osobné, ekonomické a vieroučné (celibát, eutanázia, predmanželské vzťahy, kňazstvo žien a pod.).
Podľa vlastných slov Róbert Bezák cítil, že sa nad ním „zbiehajú tmavé mraky“ už dlhšie, odvolanie sa malo pripravovať už od januára 2012. V máji toho roku sa stretol s arcibiskupom – metropolitom Zvolenským ako s priateľom. Podľa Bezáka mu Zvolenský povedal: „Kocky sú už hodené,“ čím mal potvrdiť Bezákovu domnienku, že o odvolaní vedel už pred jej zverejnením.
Odvolanie.
Pápež Benedikt XVI., podľa stanoviska nunciatúry z 9. júla 2012, "po pozornom zvážení a modlitbe" požiadal arcibiskupa Bezáka o demisiu. Zároveň malo byť dohodnuté stretnutie Bezáka s prefektom Kongregácie pre biskupov, ktoré sa nakoniec neuskutočnilo. Róbert Bezák odmietol podať demisiu, a tak bol s platnosťou k 2. júlu 2012 pápežom odvolaný z pastoračného riadenia Trnavskej arcidiecézy. Toto odvolanie vyvolalo veľkú reakciu medzi obyvateľmi Slovenska a pritiahlo záujem médií.
Týždeň po odvolaní, 10. júla 2012, vydala Konferencia biskupov Slovenska vyhlásenie, v ktorom "prijíma rozhodnutie Svätého Otca s hlbokým rešpektom a synovskou poslušnosťou" a vyzýva "všetkých, aby s rešpektom a s dôverou prijali rozhodnutie Svätého Otca". V tomto vyhlásení zdôraznila, že výsledky apoštolskej vizitácie sú známe "zainteresovaným osobám" a je potrebné dodržiavať princíp dôvernosti. Konferencia biskupov Slovenska prijala podľa vlastného vyjadrenia rozhodnutie o odvolaní Bezáka bez výhrad.
Dominik Duka odvolanie označil za „nešťastnú kauzu“ a vyjadril sa, že jeho vysvetlenie musí prísť zo Slovenska. Upozornil tiež, že „Úrad biskupa nie je ako úrad politického predstaviteľa, ktorý vychádza z demokratickej voľby. Ide o menovanie, preto ide o služobný postoj. V armáde, keď sa preradzujú generáli, nedáva sa žiadne vyhlásenie.“
Bývalý nuncius Mario Giordana povedal: Následne, ak by pápež videl, že biskup sa nespráva dobre - aj to sa môže stať v Cirkvi, ak ide o prípady, ktoré kánonické právo definuje ako delikty, pápež môže odňať aj biskupstvo. A keď sa to stane, diecéza, v ktorej biskup vykonával svoju službu, sa stane vakantnou, uprázdnenou. Kódex kánonického práva to hovorí jasne: “Biskupská stolica sa vakantnou stáva smrťou diecézneho biskupa, zrieknutím sa, ktoré prijal Rímsky veľkňaz, preložením a odňatím, ktoré bolo biskupovi oznámené.” (CIC kánon 416). Sú teda prípady, keď biskup môže byť odvolaný: vždy však jedine pápežom; vždy je to pápež, kto menuje, a vždy len pápež, kto odvoláva. A nik iný.
Kauza okolo odvolania sa stala mediálne veľmi populárnou a zaujíma sa o ňu široké spektrum médií.
Prvé kroky po odvolaní.
Hneď po odvolaní z vedenia Trnavskej arcidiecézy dostal Bezák od slovenskej kongregácie redemptoristov ponuku pôsobiť v jednej z ich šiestich komunít na Slovensku. Na to, aby mohol pôsobiť ako kňaz, však musí dostať súhlas od biskupa príslušnej diecézy. Biskup mu môže zakázať aj verejne slúžiť omšu, kázať či spovedať. Po žiadosti a vzájomnej dohode s viceprovinciálom redemptoristov Václavom Hypiusom vymenoval banskobystrický administrátor Mons. Marián Bublinec Róberta Bezáka od 1. augusta 2012 za výpomocného duchovného vo farnosti Radvaň (mestská časť Banskej Bystrice), kde pôsobil pred menovaním za arcibiskupa. Zároveň diecéza vyhovela rozhodnutiu viceprovinciála poskytnúť Bezákovi priestor na sabatický rok, počas ktorého sa duchovný nemusí venovať pastorácii. Nový banskobystrický biskup Marián Chovanec, po uvedení do úradu 15. decembra 2012, sa k Bezákovmu postaveniu vyjadril, "že kým platí zmluva, podpísaná na jeden rok, nemieni na tom nič meniť".
Vo štvrtok 19. júla slúžil spolu s novovymenovaným apoštolským administrátorom diecézy Jánom Oroschom v kaplnke arcibiskupského úradu v Trnave ďakovnú sv. omšu, ktorej sa zúčastnili pozvaní kňazi a zamestnanci Arcibiskupského úradu. Bezák v nej poďakoval za trojročnú spoluprácu pri riadení arcidiecézy. Podľa TK KBS slávenie Eucharistie sa nieslo v bratskom porozumení a v zmysle Ježišových slov: "„Poďte ku mne všetci, ktorí sa namáhate a ste preťažení..., a nájdete odpočinok.“"
Druhý týždeň po odvolaní napísal Bezák apoštolskému nunciovi Mariovi Giordanovi a slovenským biskupom. List sa dostal do televízie TA3, ktorá ho zverejnila 18. júla. Bezák v ňom vyjadruje svoje počudovanie, že Vatikán nijako nereagoval na jeho oznámenia "o závažných problémoch spojených so stavom a hospodárením Trnavskej arcidiecézy za pôsobenia jeho predchodcu" a miesto toho začali vyšetrovať jeho pôsobenie vo funkcii. V závere listu vyjadruje svoju pochybnosť, "či vskutku bolo vôľou Svätého Otca tri roky po biskupskej vysviacke zbaviť ho pastoračného riadenia Trnavskej arcidiecézy"
Tieto pochybnosti vyvrátil Benedikt XVI. v liste predsedovi KBS Stanislavovi Zvolenskému z 18. októbra 2012, v ktorom mu poďakoval za "„prejav hlbokého cirkevného spoločenstva [...] po bolestnej záležitosti s J. Ex. Mons. Róbertom Bezákom C.Ss.R.“" V tomto liste pápež výslovne uvádza: "„Starostlivo a vecne som sa oboznámil s vážnou a znepokojujúcou situáciou a po dlhej modlitbe nemohol som sa vyhnúť povinnosti, vyplývajúcej z lásky, obnoviť medzi vami účinnú kolegialitu a usporiadané pastoračné riadenie v trnavskej arcidiecéze, v autentickom duchu II. vatikánskeho koncilu...“"
Na púti v Šaštíne na sviatok Sedembolestnej Panny Márie 15. septembra 2012 viacerí účastníci púte vyjadrovali svoju podporu Bezákovi transparentmi a bilboardmi.
Vystúpenia v médiách na prelome rokov 2012 a 2013.
V decembri bol Bezák hosťom relácie „Před půlnocí“, ktorá bola odvysielaná 14. decembra 2012 na spravodajskom kanáli ČT24. Bolo to jeho prvé vystúpenie v médiách po odvolaní v júli. Od začiatka roku 2012 pripravovalo brnianske štúdio Českej televízie dokumentárny film „Arcibiskup s ľudskou tvárou“. Režisérom filmu je Petr Minařík. Film s dĺžkou takmer hodinu a anotáciou „Portrét neobyčajného muža v obyčajnom svete – zázrak sa odkladá, trest prichádza hneď“ bol uvedený v rámci cyklu „Cesty viery“ na ČT2 16. decembra 2012.
Bezák sa tiež vyjadril pre Televíziu Markíza. V jej televíznych novinách označil bývalého biskupa Sokola za „feudálneho pána“. Pocity spôsobené svojim odvolaním popísal takto: „Ste aj prekvapený, aj sklamaný, aj smutný, aj nahnevaný.“ Dôvody svojho odvolania len naznačil. Mali ním byť „neprekonateľný generačný rozdiel, žiarlivosť pre popularitu či strach z odhalenia finančných nezrovnalostí“. Bezáka najviac urážalo spájanie jeho osoby s homosexualitou. Podľa vyjadrenia policajnej hovorkyne, Andrey Dobiášovej, „V súčasnosti sú [v kauze financií Trnavskej arcidiecézy] vykonávané vyšetrovacie úkony a zabezpečované dôkazy.“ Podľa cirkevného právnika Štefana Mordela sú vyjadrenia bývalého arcibiskupa v médiách vážnym prečinom, keďže boli zakázané pápežom. Trestom udeleným Svätou stolicou môže byť suspendácia (zákaz vykonávať posvätné obrady). Bezák povedal, že sa v médiách už nebude vyjadrovať. 15. decembra 2012 však poskytol ďalší rozhovor pre televíziu TA3.
Dianie v roku 2013.
Agentúra MVK, ktorá v januári 2013 zorganizovala virtuálne voľby prezidenta SR, medzi kandidátov zaradila aj Róberta Bezáka. Virtuálne voľby vyhral so ziskom 35,3%, o 6% viacej ako v tej dobe premiér Robert Fico s 29,0 %.
V polovici februára 2013 sa objavili správy, že Róbert Bezák by mal mať svoju reláciu na TA3. Relácia by sa mala volať "Slovo v čase". Vysielať sa mala každú nedeľu po hlavných správach aspoň počas pôstu. Bezák sa mal venovať „krátkym zamysleniam sa na rôzne duchovné témy“. Po odvysielaní prvých troch dieloch sa však jeho činnosť v relácii predčasne ukončila, z dôvodu stanoviska, ktoré Bezák zaslal emailom, v ktorom uvádza: „V stredu 27. februára som sa v Ríme stretol s generálnym predstaveným rehole redemptoristov, ktorý mi tlmočil požiadavku prefekta Kongregácie pre biskupov kardinála Marca Ouelleta, aby som sa až do definitívneho doriešenia môjho ďalšieho pôsobenia v Cirkvi zdržal akýchkoľvek vyjadrení pre médiá, vrátane duchovných príhovorov. Zástupcov médií preto prosím o rešpektovanie tejto skutočnosti,“.
V máji 2013 bola pápežovi Františkovi zaslaná petícia, ktorá bola spustená 9. januára 2013 občianskym združením Pastor bonus.. Obsahuje približne 15 tisíc podpisov. Žiadajú v nej pápeža, aby "„aby posúdil dôvody odvolania emeritného arcibiskupa a taktiež ho žiadajú, aby sa s ním osobne stretol, vypočul si ho a následne zvážil jeho ďalšie pôsobenie v Cirkvi či jeho rehabilitáciu.“".
Koncom júna 2013 sa vecou začal zaoberať pápež František. Podľa informácii zverejnených na portáli aktuality.sk sa za Bezáka osobne prihovoril český kardinál Dominik Duka. Vo svojom vyjadrení Duka povedal „Môj postoj je zdržanlivý. Po prvé, máme oveľa menej informácii o živote na Slovensku – nielen cirkevných, ako majú Slováci o nás. Druhým momentom je, že biskupská konferencia na Slovensku vstúpila do novej etapy.“ Pre portál christnet.cz sa Duka 24. júna vyjadril, že Bezák nebol odvolaný na základe nejakého morálneho deliktu. V súčasnosti má pápež k dispozícii osobný list od Róberta Bezáka. Oficiálne stanovisko k celej záležitosti ešte neposkytol, ale podľa všetkého vidí zlyhania v tejto kauze na oboch stranách.
Cirkevný analytik Imrich Gazda návrat Bezáka do Trnavskej arcidiecézy vylučuje. Ale podľa jeho tvrdení by bolo veľmi výhodné udeliť Róbertovi Bezákovi funkciu apoštolského nuncia – čo je diplomatická funkcia. Ako nuncius by sa stal Bezák zástupcom pápeža pri miestnej cirkvi a politickej prezentácii.
V reakcii na prvé výročie odvolania Roberta Bezáka z funkcie Trnavského arcibiskupa zvolal František Mikloško zhromaždenie pred sídlo bratislavskej apoštolskej nunciatúry, s cieľom modliť sa.
Pápež František 11. júla 2013 vymenoval apoštolského administrátora "sede vacante" Jána Oroscha za nového arcibiskupa Trnavskej arcidiecézy. Na margo svojho predchodcu Róberta Bezáka povedal: "„My sme sa už niekoľkokrát stretli, on vie, že som mu povedal, že arcidiecéza i arcibiskupstvo sú pre neho stále otvorené.“" S Bezákom by sa chcel znovu stretnúť a "„má záujem o upokojenie situácie v arcidiecéze, ktorá nastala a trvá po odvolaní Bezáka.“"
V polovici júla 2013 Bezák sa zúčastnil diskusie so Štefanom Hríbom, konanej na festivale Pohoda. Za možný dôvod jeho odvolania z Trnavskej diecézy označil intrigy po odchode predchodcu Sokola. Naznačil tiež svoj možný odchod do zahraničia. V programe festivalu bol uvedený ako prekvapenie, aby jeho účasť nebola zakázaná.
Hľadanie ďalšieho pôsobenia.
Bezákovo pôsobenie v Radvani sa k 31. júlu 2013 ukončilo a jeho pracovné miesto bolo zrušené. Konferencia biskupov Slovenska mu ponúkla dôchodok, ktorý Bezák odmietol. Bezák poznamenal "„Nikto mi nepovedal, kým som v štruktúre cirkvi, čo mi patrí a akú prácu za to musím odviesť.“"
Bezákovi bolo českými redemptoristami ponúknuté miesto v Česku. Najvyšší predstaviteľ rádu Josef Michalčík si ho vedel predstaviť napríklad v kláštore na Svätej Hore pri Příbrami. Mohol by sa tiež venovať univerzitnej činnosti alebo vyučovať na stredných školách. Pôsobenie u redemptoristov navrhoval aj hovorca Konferencie biskupov Slovenska Jozef Kováčik. Podľa neho má zodpovednosť za Bezákovu budúcnosť generálny predstavený rádu v Ríme. Podľa odborníka na cirkevné právo však rozhodnutie musí urobiť pápež, lebo Bezák je arcibiskupom. Ďalšou z možností by mohlo byť Bezákovo pôsobenie v diplomatických službách Svätej stolice. Mohol by sa stať nunciom.
Neskôr sa možnosťou arcibiskupovho pôsobenia stal aj redemptoristický kláštor v talianskom Bussolengu. Bezák však nechce odísť, kým sa nevyjasní, či je cirkvou považovaný za vysväteného arcibiskupa, alebo za rehoľného pátra. O možnostiach pôsobenia by chcel diskutovať s pápežom Františkom, ten mu však na list zatiaľ neodpovedal.
Róbert Bezák sa počas festivalu Pohoda 2013 vyjadril, že počíta s možnosťou, že v budúcnosti nebude pôsobiť na Slovensku. „Aj keď ma ľudia majú radi, Slovensko sa pre mňa na tejto úrovni zatvára. Nechcel som, ale dá sa žiť aj inde. Je trošku smutné byť disidentom, ale ak to bude treba. Nemôžem žiť z toho, že mi ľudia zatlieskajú, poznajú ma, na ulici ma zastavia, to nie je môj život. Môj život je mandát, ktorý chcem mať, a keď ho inde budem mať, tak za ním pôjdem,“ povedal. Vo svojom príhovore sa vyjadril aj k novovymenovanému arcibiskupovi Jánovi Oroschovi, ktorého menovanie je podľa neho uzatvorením kruhu. Vyhlásil, že nevie, či sa jeho žiadosti dostali na správne miesto, pretože na žiadnu z nich zatiaľ neprišla odpoveď.
V súčasnosti je arcibiskup Bezák vedený podľa schematizmu Trnavskej arcidiecézy ako emeritný arcibiskup na odpočinku.
Nové pôsobenie.
Začiatkom októbra 2013 Bezákov brat Jozef pre agentúru SITA povedal, že Róbert by mal od novembra 2013 pôsobiť v kláštore redemptoristov v talianskom Bussolengu. Tento plán potvrdil aj Róbert Bezák. V Taliansku má zatiaľ dohodu na rok, potom zvažuje účinkovanie v Anglicku.
Vo februári 2014 mali podľa televízie Noe českí a moravskí biskupi požiadať pápeža Františka o stretnutie s Bezákom. Podľa Františka Lobkowicza, ostravsko-opavského biskupa, "„Svätý Otec je o veci informovaný. Z jeho reakcie bolo vidieť, že to pre neho nie je neznáma kauza.“"
Pri generálnej audiencii s pápežom sa Bezák 25. júna 2014 doručil pápežovi so žiadosťou o osobné prijatie. Zatiaľ však na neho odpoveď nedostal. V júli 2014 mu veronský biskup dovolil slúžiť omše v kláštore.
Návrat z Bussolenga a stretnutie s pápežom.
V januári 2015 sa Bezák vrátil na Slovensko, do Bussolenga sa vracať nebude. V štvrtok 9. apríla 2015 sa prezident Andrej Kiska stretol vo Vatikáne s pápežom Františkom. Okrem iných tém hovorili aj o Bezákovi. Podla analytika Imricha Gazdu bola táto téma "„neštandardné až nediplomatické gesto“". Nasledujúci deň, v piatok 10. apríla 2015, sa s pápežom na súkromnej audiencii stretol aj samotný Bezák. Hovorca KBS pri príležitosti povedal: "„Všetky rozhodnutia a kroky nášho Svätého Otca si vážime a plne ich rešpektujeme“". František Mikloško stretnutie označil za "„obrovský posun“". O audienci informovali oficiálne vatikánske zdroje aj špecializovaný "Vatican Insider". O audienciu sa mal, podľa vlastných slov zaslúžiť český kardinál Miloslav Vlk, ktorý mal o téme s pápežom hovoriť a 25. septembra 2014 požiadať o Bezákovu audiencu. Na margo aprílovej audiencie poznamenal, že trvala 20, nie 50 minút ako oznámili médiá a tiež, že "„Pápež pozorne vypočul rozprávanie Róberta Bezáka, spýtal sa ho, čo si myslí o riešení celej situácie a nakoniec povedal, že si vec preštuduje a rozhodne o riešení.“" Štátny sekretariát Svätej stolice nakoniec zverejnil toto vyhlásenie: "„Dňa 10. apríla 2015 Svätý Otec František prijal na audiencii J. Ex. Mons. Róberta Bezáka, CSsR, trnavského emeritného arcibiskupa, v sprievode J. Em. kardinála Miloslava Vlka, pražského emeritného arcibiskupa. Svätá stolica, zarmútená nepresnými a nesprávnymi interpretáciami týkajúcimi sa tohto stretnutia, chce upresniť, že malo výlučne súkromný účel, a tým bolo vyjadrenie ľudskej a kresťanskej lásky Svätého Otca spolubratovi biskupovi – bez toho, aby sa vstupovalo do jeho predchádzajúcej záležitosti. Naopak, v tejto súvislosti zdôrazňujeme, že opatreniu, ktoré svojho času Svätý Otec učinil voči Mons. Bezákovi, predchádzalo dôkladné skúmanie a objektívne posúdenie všetkých dostupných súčastí, zvlášť tých, ktoré sa objavili v priebehu apoštolskej vizitácie uskutočnenej v Trnavskej arcidiecéze na prelome mesiacov január a február 2012. Svätá stolica dáva rovnako na vedomie, že postupy použité v tomto prípade, sú postupmi platnými v celej Katolíckej cirkvi, pri ktorých si oznámenie odňatia biskupskej stolice biskupovi (por. kán. 416) nevyžaduje pápežský dekrét. Naopak, prax je taká, že rozhodnutie Svätého Otca je oznámené zainteresovanej osobe prostredníctvom Apoštolskej nunciatúry a následne zverejnené prostredníctvom publikovania v L’Osservatore Romano. Svätý Otec zároveň pri tejto príležitosti túži vyjadriť vďačnosť slovenským biskupom za ich lásku a vernosť nástupcovi svätého apoštola Petra a pozýva všetkých veriacich k upevneniu spoločenstva so svojimi pastiermi a k láske a podpore cirkvi, ktorá je na Slovensku ako dedička veľkej tradície siahajúcej k svätým Cyrilovi a Metodovi.“"
V novembri 2015 bolo zverejnené vyhlásenie, že pápež je "„pripravený pomôcť [...] arcibiskupovi Róbertovi Bezákovi, ale východisko závisí podľa pápeža od samotného Bezáka“". Toto vyhlásenie mal pápež oznámiť slovenským biskupom, ktorí ho navštívili. Tému mal s pápežom otvoriť arcibiskup Stanislav Zvolenský.
Verejné vystúpenia v roku 2016 a neskôr.
V novembri 2016 sa objavili informácie, že Bezák vystúpi na verejnosti. V rámci cyklu prednášok "Človek v dialógu" v Kostole sv. Jezuliatka na Karmelitskej v Prahe bude 13. decembra rozprávať na tému "„Stvorenie človeka – koniec jednej epochy genézy človeka. Nastal čas pre nové stvorenie?“"
V apríli 2017 vystúpil na protikorupčnom festivale "Pucung" v Košiciach.
Civilné zamestnanie a dianie po roku 2017.
Podľa Bezákových informácií sa vo februári 2017 na zasadnutí kardináli dohodli, že jeho kauza sa uzavrie na 50 rokov. Dostal viaceré ponuky na prácu v civilnom prostredí. Ponuka vyučovať náboženstvo a etiku na Bilingválnom gymnáziu C. S. Lewisa v Bratislave mu "„pripadala ako najvhodnejšia“". Na gymnáziu pôsobí od septembra 2017.
Bezák vystúpil na protestoch Za slušné Slovensko a do prezidentských volieb v roku 2019 podporil Zuzanu Čaputovú.
V roku 2018 Bezák poslal po prezidentovi Andrejovi Kiskovi pápežovi Františkovi svoj biskupský prsteň. V decembri 2018 poslal pápež po prezidentovi Kiskovi Bezákovi darček.
V júni 2021 pápež František Bezákovi biskupský prsteň vrátil. V septembri 2021 Bezák po boku pápeža Františka koncelebroval pri svätej omši pre viac ako 50 tisíc veriacich v Šaštíne.
Vyjadrenie podpory vo voľbách.
Bezák viac krát vyjadril svoju podporu liberálnym kandidátom vo voľbách. 10. septembra 2018 na svojej stránke na sociálnej sieti FB uviedla kandidátka PS a podpredsedníčka tejto strany Čaputová, že "Róbert Bezák mi vyjadril podporu", čo podložila spoločným videom. Pred parlamentnými voľbami v roku 2020 Bezák podporil kandidáta PS/Spolu, bývalého rímskokatolíckeho kňaza Miroslava Kocúra. Pred komunálnymi voľbami v roku 2022 Bezák podporil kandidáta na primátora Bratislavy Matúša Valla z Team Bratislava.
Diela o Bezákovi.
V novembri 2013 vyšli dve knihy rozhovorov s Bezákom: "Medzi nebom a peklom", rozhovory s novinárom Štefanom Hríbom a "Vyznanie" s novinárkou Marie Vrabcovou.
Bezákovi sa obsiahlo vo svojej knihe "Je čas mlčať a čas hovoriť" venuje jeho predchodca arcibiskup Ján Sokol.
Samostatnú knihu o Bezákovi s názvom "Róbert Bezák - Pravda o odvolanom arcibiskupovi" napísal jezuitský kňaz a spisovateľ, nositeľ Pribinovho kríža Šebastián Labo, SJ. Labo v knihe Bezáka ostro kritizuje.
Odkazy na Bezáka.
V novembri 2014 prirovnala žurnalistka a mediálna teoretička Terézia Rončáková kauzu odvolávania rektora Katolíckej univerzity v Ružomberku Tadeusza Zasępu ku kauze Róberta Bezáka: "„Finančné podobnosti netreba pripomínať. Niekto hospodáril nečisto, niekto mu na to prišiel – a hádajme, kto na to doplatil…? Terminus Sokolov syndróm vystihuje používanie verejných zdrojov na upevňovanie súkromnej moci. Vyžaduje si to sofistikovanú schopnosť prelievať verejné peniaze do súkromného vrecka, z ktorého sa potom pomáha, buduje, rozdáva, prilepšuje – a kupuje vďačnosť, úcta, zaviazanosť. Nie, nechce sa kradnúť, ale…“" Rončáková pomenúva viacero prepojení týchto dvoch káuz, pri jednom z nich používa termín mystérium zla: "„verejná mienka sa v konečnom dôsledku obracia, paradoxne, proti tomu, kto svoje najlepšie sily venoval práci v prospech daného spoločenstva. V prípade arcibiskupa Bezáka je síce zrejmé, že väčšina ho nezavrhla, ale značná časť si doňho utierala ústa. Na Katolíckej univerzite tiež neprebehol prieskum verejnej mienky, ale atmosféra medzi zamestnancami fakúlt, na ktorých sa staré vedenie snažilo meniť pomery, je jednoznačne protizasępovská.“"