Bílá Opava

Bílá Opava je rieka v Česku v pohorí Hrubý Jeseník dlhá 13,2 km, najmenšia z troch zdrojníc Opavy. Pramení na južných svahoch Pradědu pri chate Barborka vo výške 1280 m a vo Vrbne pod Pradědom ústí do Strednej Opavy vo výške 544 m. Priemerný prietok v ústí 0,45 m³ / s. Na hornom toku tvorí kaňon a v ňom početné pereje, kaskády a vodopády. 
Priebeh toku.
Od prameňa tečie rieka východným smerom, po cca 2 km sa zarezáva do hlbokého kaňonu, ktorý opúšťa kúsok nad obcou Karlova Studánka, kde časť rieky prekonáva umelý vodopád. Odtiaľ tečie už otvorenejším údolím severovýchodným smerom až k ústiu vo Vrbne pod Pradědem.
Prítoky.
Ovčárenský potok, Pradědský potok
Mestá.
Biela Opava preteká kúpeľnou obcou Karlova Studánka a mestom Vrbno pod Pradědem.
Ochrana prírody.
Celý tok rieky leží v CHKO Jeseníky, horný tok (kaňon) navyše v Národnej prírodnej rezervácii Praděd, respektíve jej pôvodnej samostatnej časti "Bílá Opava". 
Fauna a flóra.
Okrem vlastného kaňonu sú chránené najmä pralesové porasty jesenického smreku. Rastú tu aj chránené rastliny ruža ovisnutá, mliečivec alpínsky, mačucha cesnačkovitá, papradka alpínska a i. Zo živočíchov možno uviesť najmä vtákov: vodnár potočný, trasochvost horský, sýkorka chochlatá, kuvičok vrabčí a i. Z hmyzu možno pripomenúť najmä jesenícky endemit očkáň vysokohorský.
Kaňon Bílej Opavy.
V dĺžke asi 2,5 km si Bílá Opava razí cestu rulovými úbočiami Pradědu a Vysokej hole, na ktorých perejami, kaskádami a vodopádmi prekonáva výškový rozdiel asi 400 m. Koniec kaňonu charakterizuje tiež zmena hornín - je tvorený najmä bridlicami a kremencom. Najvyšší z vodopádov - "Velký vodopád" - dosahuje výšku 7,9 m a je súčasťou kaskády o výške 16,4 m a dĺžke 40 m. 
Kaňon vznikol v dôsledku zložitej geologickej stavby, kde vrstvy hornín rôzne odolávali vodnej erózii. Niektoré rulové balvany boli vymleté do podoby tzv. obrích hrncov, známych z Vydry alebo Mumlavy.
Turistika.
Kaňon Bielej Opavy je prístupný po žltej turistickej značke (spojenej s náučným chodníkom) od hotela Hubertus v Karlovej Studánke. Na prvých dvoch kilometroch už možno pozorovať pereje (dozvuky vyššie položeného kaňonu) a rad po predchádzajúcich povodniach opustených korýt. Na rázcestí "Rezervácie Bílej Opavy" je umiestnený informačný kiosk. Trasa po žltej je ďalej extrémne náročná a menej zdatní turisti by mali radšej voliť modrú turistickú značku a kaňon obísť po jeho hrane. Nasledujúce 2 km patria k tomu najkrajšiemu, čo možno v Jeseníkoch uvidieť. Početné lávky a rebríky stúpajú vysoko nad korytom rieky aj v tesnej blízkosti vodopádov, v niektorých exponovaných miestach je cesta istená len reťazami. Po spojení s modrou turistickou značkou je trasa ďalej už dobre schodná. 
Cestu kaňonom Bílej Opavy sa odporúča používať iba pre výstup, ale hoci bola v minulosti trasa skutočne jednosmerná, dnes ju možno absolvovať aj z chaty Ovčárna pod Pradědem, kam jazdí kyvadlovo autobus z rázcestia Hviezda pri Karlovej Studánke. V zime je trasa po žltej značke úplne neschodná a je preto uzavretá.
História.
Prírodná rezervácia Bílá Opava bola vyhlásená v roku 1963 na ploche 280 ha, neskôr bola začlenená do "Spojenej prírodnej rezervácie Praděd" a od roku 1992 je súčasťou Národnej prírodnej rezervácie Praděd. V roku 1982 boli inštalované panely náučného chodníka. Povodeň v roku 1997 zmietla pôvodné lávky a rebríky v kaňone a museli byť inštalované nové. Po veternej smršti v roku 2004 bol kaňon kvôli polomom rok uzavretý.