Kávové zrno

Kávové zrno je semeno kávovníka a zdrojom kávy. Nachádza sa vo vnútri červeného alebo fialového plodu. Kávové zrná technicky nie sú zrná, sú tak označované kvôli ich podobnosti so skutočnými zrnami.
Plod (kávové bobule) najčastejšie obsahuje dve kôstky privrátené svojimi plochými stranami k sebe. Malé percento čerešní obsahuje jediné semeno, namiesto obvyklých dvoch. Hovorí sa tomu „hrášková káva“ a robí len medzi 10-15%; podľa bežného (ale vedecky nepotvrdeného) presvedčenia majú viac chuti ako normálne kávové zrná.
Rovnako ako para orechy (semeno) a biela ryža, kávové zrná pozostávajú väčšinou z endospermu.
Dve ekonomicky najdôležitejšie odrody kávy sú Arabica a Robusta. Približne 60% svetovej produkcie kávy je Arabica a asi 40% je Robusta. Fazuľa Arabica obsahuje 0,8-1,4% kofeínu a Robusta zrná 1,7-4% kofeínu.
Káva - jeden z najviac konzumovaných nápojov na svete, sú kávové zrná hlavnou plodinou a dôležitým vývozným produktom, ktorý je viac ako 50% zahraničnych príjmov rozvojových krajín.
Kávová usadenina.
Kávová usadenina - tmavý sediment alebo usadlina, ktorá sa môže objaviť na dne šálky alebo kanvice po príprave kávy. Je to bežný jav spojený s konzumáciou kávy a môže mať rôzne príčiny. Kávové zrná obsahujú oleje, proteíny a polysacharidy, ktoré sa môžu počas procesu prípravy kávy uvoľniť a usadiť na dne šálky alebo kanvice. Ak sa káva neodfiltruje, môže obsahovať jemné kávové zrnká, ktoré sa môžu usadiť na dne šálky alebo kanvice. Kvalita kávových zŕn a tvrdosť vody použitej pri príprave kávy môže tiež ovplyvniť množstvo usadeniny.
Zloženie.
Kávová usadenina obsahuje rôzne zložky, ako sú antioxidantz, kyselina chlorogenová, kofeín, celulóza, lignín, polysacharidy a proteíny. Podľa niektorých výskumov sa antioxidanty nachádzajúce sa v kávovej usadenine môžu podieľať na ochrane buniek pred poškodením voľnými radikálmi. Okrem toho, kyselina chlorogenová má potenciálne prospešné účinky na zdravie, ako je napríklad zníženie hladiny krvného cukru a krvného tlaku. Avšak kávová usadenina môže obsahovať aj určité množstvo ťažkých kovov a iných nebezpečných látok, ktoré sa dostávajú do pôdy a rastlín počas pestovania kávy. Preto je dôležité kontrolovať množstvo týchto látok v kávovej usadenine pred jej využitím v rôznych aplikáciách.
Kvalita.
Kvalita kávovej usadeniny môže byť ovplyvnená rôznymi faktormi, ako sú odroda kávy, spôsob praženia, teplota a čas extrakcie a množstvo použitej vody. Ďalším faktorom, ktorý môže mať vplyv na kvalitu kávovej usadeniny, je skladovanie.
Kvalita kávovej usadeniny sa môže zhoršiť pri skladovaní v prítomnosti kyslíka a svetla, čo vedie k oxidácii a strate aromatických látok. Naopak, skladovanie v neprevzdušnených a tmavých kontajneroch môže pomôcť zachovať kvalitu kávovej usadeniny.
Kávová usadenina sa môže líšiť v závislosti na druhu kávy, spôsobe prípravy a ďalších faktoroch. Všeobecne sa však dá rozdeliť na dva hlavné typy: mokrá a suchá usadenina.
Pozitívny vplyv a použitie:
Distribúcia.
Južná Amerika obstaráva zhruba 45% celkového vývozu kávy na svete. Väčšina tejto kávy sa pestuje v Brazílii.
Spojené štáty dovážajú viac kávy ako ktorýkoľvek iný štát. Spotreba kávy na obyvateľa v Spojených štátoch v roku 2011 bola 4,24 kg (9 libier) a hodnota dovážanej kávy presiahla 8 miliárd dolárov. Od roku 2015 spotrebovali Američania približne 400 miliónov šálok kávy denne, vďaka čomu boli Spojené štáty popredným spotrebiteľom kávy na svete.
Niektoré z najznámejších druhov kávových zŕn:
Etymológia.
Oxfordský anglický slovník naznačuje, že európske jazyky zrejme prevzali slovo z tureckého "kahveh" okolo roku 1600, alebo možno prostredníctvom talianskeho "caffè".
Arabské "qahwah" [číta sa "kahveh"], znamenajúce infúzie alebo nápoj, ktoré podľa arabských lexikografov pôvodne znamenalo „víno“ alebo nejaký druh vína, a bolo odvodené od koreňového slovesa "qahiya", ktoré znamená „nemať chuť do jedla“.
Ďalšia bežná teória je, že slovo je odvodené z názvu provincie Kaffa v Etiópii, kde tento rastlinný druh mohol vzniknúť.
Kávovník.
Priemerný kávovník dosahuje výšku 510 m. Ako strom starne, konárov je stále menej a menej a nesie viac listov a plodov.
Kávovníky sa pestujú v radoch od seba vzdialených niekoľko stôp.
V ideálnom prípade sa kávové zrná Arabicy pestujú pri teplotách medzi 1524 °C a Robusty medzi 2430 °C a potrebujú medzi 150300 mm zrážok za rok. Silný dážď je potrebný na začiatku sezóny, kedy sa ovocie vyvíja, a menej vody neskôr v sezóne pri dozrievaní.
Spracovávanie.
Príprava kávy môže byť rôznorodá a závisí od preferencií jednotlivcov. Všeobecný postup prípravy kávy zahŕňa niekoľko krokov: výber zrna, mletie, dávkovanie, extrakcia a servírovanie. Každý z týchto krokov môže ovplyvniť chuť a kvalitu konečného produktu.
Keď je ovocie zrelé, je takmer vždy ručne zbierané, buď pomocou „selektívneho zberu“ zrelého ovocia, alebo „prúžkového zberu“, kedy sa všetko ovocie z konca vetvy zoberie naraz. Tento selektívny zber dáva pestovateľom dôvod, aby dali svojej káve špecifikáciu „operation cherry red“ (OCR).
V zriedkavých prípadoch ázijská palmová cibetka pojedá kávové bobule a vylučuje zrnká, ktoré sa nazývajú "kopi luwak" a možno ich ďalej spracovávať na vzácnu a drahú kávu.
Na spracovanie bobúľ kávy sa primárne používajú dve metódy:
Zloženie.
Termín „zelené kávové zrná“ sa týka nepražených zrelých alebo nezrelých kávových zŕn. Tie boli spracovávané mokrým alebo suchým spôsobom na odstránenie vonkajšej buničiny a slizu a majú na vonkajšom povrchu celistvú voskovú vrstvu.
Keď sú nezrelé, sú zelené. Keď sú zrelé, majú hnedú až žltú alebo červenkastú farbu a obvykle vážia 300330 mg na 1 sušené kávové zrno.
Neprchavé a prchavé zlúčeniny v kávových zrnách, ako je kofeín, odrádzajú mnoho hmyzu a zvierat od ich konzumácie. Ako prchavé, tak neprchavé zlúčeniny prispievajú k chuti kávových zŕn, keď sú pražené. Neprchavé dusíkaté zlúčeniny (vrátane alkaloidov, trigonelínov, bielkovín a voľných aminokyselín) a uhľohydráty majú zásadný význam pre produkciu plnej vône praženej kávy a pre jej biologický účinok. Od polovice desiatych rokov 21. storočia sa zelený kávový extrakt predáva ako doplnok výživy a bol klinicky študovaný na obsah chlorogenovej kyseliny, a pre lipolytické vlastnosti a chudnúce účinky.