Ketupa rybárka

Ketupa rybárka () je pomerne veľký druh rybožravej sovy z čeľade sovovité ("Strigidae") z Ázie. Podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody a prírodných zdrojov ketupa rybárka patrí medzi najmenej ohrozené druhy, trend celkovej populácie je považovaný za klesajúci z dôvodu deštrukcie biotopov. 
Celkovo je to zriedkavý druh sovy v nížinných oblastiach. V podhorských a horských lesoch je ešte zriedkavejšia. Pomerne bežne sa vyskytuje pri potokoch pretekajúcich cez skalnaté lesné úseky v Indii v pohoriach Nilgiri (Modré vrchy) a Palani do Na ostrove Cejlón (Srí Lanka) je to najbežnejší druh sovy. 
Opis.
Ketupa rybárka je veľký druh sovy, meria 48, krídla merajú 355, chvost 175. Hmotnosť sa podarilo zistiť len u jedného samca 1105 g a u jednej samici 1308 g.
Samička je väčšia ako samček. Poznávacím znakom sú široké ušká z pierok na hlave smerujúce do strán, zlatožlté oči a nejasne ohraničený tvárový disk s čiernymi čiarkami. Chrbtová strana je červenohnedá s tmavohnedými hrubšími škvrnami. Spodná časť je svetlo žltohnedá s jemným priečnym vlnkovaním a s výraznými zvislými čiarkami. Prsty nie sú operené.
Podobný druh je ketupa riečna, tá je však menšia, nemá tmavé čiarky na tvárovom disku a nemá jemné priečne vlnky na pierkach spodnej časti tela a ketupa hrdzavá, ktorá má svetlú tvárovú časť, nemá priečne vlnky na pierkach spodnej časti tela a pierka na chrbtovej strane vytvárajú svetlý pás.
Rozšírenie.
Ketupa rybárka obýva rozsiahlu oblasť od Turecka na západe až po juhovýchodnú Áziu: juhozápadná časť Malej Ázie, severná Sýria, Irak a priľahlé časti Iránu po provinciu Pakistanu Sindh, celá India južne od pohoria Himaláje, Ásam, ostrov Cejlón, Mjanmarsko, Thajsko, Vietnam, severovýchodnú Čínu, juh Indočíny, provinciu Hainan a Malajský polostrov.
Hlas.
Volanie samca ketupy rybárky je hlboké a trojslabičné, znie asi ako "tu-hú-hu" s vrcholom 0.2 kHz a s najčastejšou dĺžkou trvania jedného frázy je 1.52 sekundy. Tento hlas vydáva v niekoľkosekundových intervaloch. Samica odpovedá "oo" alebo podobným hlasom ako samec. Bol tiež zaznamenaný veľmi hlboký dutý hlas "búm-búm" alebom "búm-o-búm".
Biotop.
Obýva lesy od nížin do v blízkosti vody. Žije aj v starých mangroníkových lesoch, na plantážach, popri cestých, v líniovej príbrežnej vegetácii potokov a vodných nádrží, tiež pri ľudských sídlach. Obsadzuje aj strmé svahy pri vodných tokoch a v zarastených roklinách. V západnej časti svojho areálu rozšírenia žije v suchších biotopoch s prístupom k vode.
Spôsob života.
Ketupa rybárka sa cez deň ukrýva v korune veľkých stromov. Aktívna je čiastočne aj cez deň, svoj úkryt opúšťa už pred západom slnka a počas tmavších zamračených dní loví aj cez deň. S obľubou sa kúpe v plytkej vode a čistí mokré perie.
Hniezdenie.
Hniezdna doba ketupy rybárky začína v severnej Indii v novembri až marci (hlavne v januári a februári) a na Indickom polostrove v decembri až marci. Na ostrove Cejlón (Srí Lanka) v apríli. Hniezdia v blízkosti vody v opustených stromových hniezdach väčších druhov vtákov, niekedy aj orlov (orlorodé), vo vidliciach veľkých stromov, na skalných rímsach a puklinách i v ruinách starých budov. Obsadené hniezdo prezrádza prítomnosť vývržkov a zvyškov potravy v okolí. Znášajú jedno až dve biele vajíčka okrúhleho tvaru. Priemerné rozmery 10tich vajíčok sú: 58.4x. Inkubačná doba trvá 38 dní a mláďatá sú letuschopné za 7 týždňov.
Potrava.
Ketupa rybárka loví hlavne ryby, žaby a kraby, okrem toho aj hlodavce, vtáky, plazy a veľké druhy chrobákov. Z plazov bol dokumentovaný ulovený dlhý varan a existuje pozrovanie, že sa kŕmil na zdochline krokodíla. Na svoju korisť striehne buď z pahýla, skaly pri potoku, alebo lieta nízko nad vodou. Loví korisť, ktorá je blízko pri hladine.
Taxonómia a poddruhy.
Ketupu rybárku ako prvý taxonomicky zaradil Gmelin v roku 1788. Prvý nález bol z ostrova Cejlón a pomenoval ju "Strix zeylonensis". Na základe porovnania DNA bolo zistené, že rod "Ketupa" je bližšie príbuzný s rodom "Bubo" a mal by byť jeho podrodom.
Rozlišujú sa štyri poddruhy: