Olof Palme

Sven Olof Joachim Palme () (* 30. január 1927, Štokholm, Švédsko – † 28. február 1986, Štokholm) bol švédsky politik. Palme bol predsedom švédskej sociálnodemokratickej strany a predsedom vlády Švédska. Prvýkrát bol predsedom vlády v rokoch 1969 až 1976, druhýkrát od roku 1982 až do svojej smrti v roku 1986. Atentát, ktorý bol na neho spáchaný, bol prvý svojho druhu počas modernej švédskej histórie a vplýval na celú Škandináviu.
Do strany Sociálnej demokracie vstúpil v roku 1953, za člena parlamentu bol zvolený v roku 1957. V roku 1967 sa stal ministrom školstva. Jeho plány na univerzitné reformy vyvolali ďalší rok kritiku ľavicovo orientovaných študentov. V roku 1969 sa stal novým predsedom strany, jeho predchodcom bol Tage Erlander. 
Patril k najpopulárnejším švédskym politikom 20. storočia. Stal sa vodcovskou osobnosťou švédskych sociálnych demokratov, ktorí boli oproti ich predchodcom v politike omnoho viac ľavicovo orientovaní, než ich ideoví predchodcovia.
Palme a jeho názory na medzinárodné vzťahy.
Na medzinárodnej scéne bol Olof Palme vnímaný, ako kontroverzná osobnosť. Olof Palme otvorene kritizoval USA za vojnu vo Vietname, odsúdil Sovietsky zväz za zlikvidovanie Pražskej jari. Zapojil sa do protijadrovej kampane, organizoval kampane proti rozširovaniu jadrových zbraní, tiež kritizoval Francov režim v Španielsku a odsudzoval apartheid v Juhoafrickej republike a podporoval ekonomické sankcie proti tomuto režimu.
Politicky aj finančne podporoval Africký národný kongres a Organizáciu ZA oslobodenie Palestíny, osobne sa stretol s Fidelom Castrom na Kube a bol priateľ Zimbabwského diktátora Roberta Mugabeho.
Olof Palme vyjadroval podporu národne oslobodeneckým hnutiam v Latinskej Amerike a Palestíne, odmietol však vyjadriť rovnakú podporu republikám v ZSSR, vrátane pobaltských republík Estónska, Litvy a Lotyšska. Pravicové opozičné strany vo Švédsku národné oslobodzovacie hnutia v pobaltských štátoch podporovali, Palme obvinil liberálne konzervatívnu stranu "Moderaterna" z ohrozovania švédskej bezpečnostnej politiky. Zaujímavé je, že napriek svojim, niekedy až populisticky protiamerickým postojom a oficiálnej neutrálnej politike, v skutočnosti udržoval pomerne blízku vojenskú spoluprácu nielen so západnou Európou, ale aj s USA.
Atentát.
Bolo možné často vídať Palmeho bez ochrany osobných strážcov a bolo to tak aj v noc jeho vraždy. Počas cesty domov z kina, spolu so svojou manželkou Lisbet, išli v strede Štokholmu ulicou Sveavägen približne pred polnocou 28. februára 1986. Na dvojicu zaútočil ozbrojený muž a strelil Palmeho zblízka do chrbta o 23:21 SEČ zbraňou ráže .357 Magnum. Druhá strela zranila jeho manželku Lisbet. Po prevoze do nemocnice Sabbatsberg bol o 00.06 SEČ vyhlásený za mŕtveho. Lisbet prežila bez väčších zranení. 
10. júna 2020 švédska prokuratúra verejne vyhlásila, že pozná vraha a označila zaň Stiga Engströma tiež známeho ako „Skandia man“. Engström bol jedným z 20 ľudí, ktorí boli svedkami atentátu a neskôr ho Lars Larsson a Thomas Pettersson, dvaja švédski spisovatelia, označili za potencionálneho podozrivého. Vzhľadom na to, že Engström spáchal v roku 2000 samovraždu prokuratúra zároveň oznámila, že vyšetrovanie Palmeho vraždy sa uzatvára.