burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Emil Brunner

Emil Brunner (* 23. december 1889, Winterthur, Švajčiarsko – † 6. apríl 1966, Zürich) bol švajčiarsky teológ, predstaviteľ dialektickej teológie orientovaný na kresťanskú antropológiu. Zaoberal sa aj filozofiou náboženstva.
Človeka zobrazil ako rozporuplnú, duchovne-náboženskú a súčasne telesnú a pudmi ovládanú bytosť, ktorá stratila spojenie s Bohom. Rozpor medzi daným stavom človeka a jeho vedomím možnosti pravého bytia sa prejavuje úzkosťou, strachom, túžbou, pochybnosťami, zúfalstvom, zlým svedomím. Avšak aj v tejto rozporuplnosti je stále miestom nadväzovania zjavenia (Anknůpfungspunkt der Offenbarung), ktoré ho vo viere vedie k pravému bytiu v slobode zodpovednosti.
Brunner bol ovplyvnený B. Pascalom, S. Kierkegaardom a filozofiou existencie.
Carlyle Smith Beals

Carlyle Smith Beals (* 29. jún 1899, Canso, Nové Škótsko, Kanada – † 2. júl 1979, Ottawa, Kanada) bol kanadský astronóm. Venoval sa spektroskopii hviezd a štúdiu medzihviezdnej hmoty.
Životopis.
V akademickom roku 1926/1927 pôsobil ako docent fyziky na Acadia University vo Wolfville. Od roku 1927 do roku 1946 pracoval v Dominion Astrophysical Observatory vo Victorii v kanadskej provincii Britská Kolumbia. Tu skúmal spektrálne čiary v spektre horúcich hviezd. Okrem toho vyvíjal astronomické prístroje.
V roku 1946 bol menovaný "Astronómom domínia" v Ottawe a pracoval na štúdii o impaktných kráteroch v Kanade. V roku 1964 odišiel do dôchodku.
V roku 1969 mu bolo udelené najvyššie kanadské civilné vyznamenanie "Officer of the Order of Canada". V roku 1971 dostal "Petrie Prize Lecture". Na jeho počesť boli po ňom pomenované planétka 3314 Beals a kráter na Mesiaci.
Wilhelm Wolff Beer

Wilhelm Wolff Beer (* 4. január 1797, Berlín, Nemecko – † 27. marec 1850, Berlín) bol nemecký bankár a amatérsky astronóm. Spolu s Mädlerom vydal mapu Mesiaca.
Je po ňom pomenovaný impaktný kráter na privrátenej strane Mesiaca a kráter Beer na Marse.
Sergej Ivanovič Beľavskij

Sergej Ivanovič Beľavskij (* 7. december 1883 – † 13. október 1953) bol ruský astronóm, ktorý pracoval v oblasti fotografickej astrometrie pri štúdiu premenných hviezd. Objavil 250 premenných hviezd, 36 planétok a jednu kométu. Od roku 1939 bol člen korešpondent AV ZSSR, v rokoch 1937-1944 riaditeľ Hlavného astronomického observatória AV ZSSR.
Nine Princes in Amber

Nine Princes in Amber (v českom preklade: Vládci Stínů/Devět princů Amberu ) je prvý diel z dekalógie Kroniky Amberu od Rogera Zelazneho
Amber si našiel cestu do sŕdc mnohých čitateľov pretože jeho multivesmír je živý, napínavý, brilantne napísaný, srší suchým zmyslom pre humor a premyslenými nápadmi.
Na prvý pohľad sa môže zdať jednoduchá, ba až banálna, no potom… potom vysvitne, že to vlastne všetko od začiatku bolo celkom inak… alebo inak… a predsa len inak, než ste si mysleli. Nič nie je isté. Nič nie je dané. Všetko sa mení.
Príbeh.
Určite sú tajomstvá, ktoré by chcel každý zvedavý človek poznať. Záhady a skutočnosti skryté tým obyčajným, dych berúce odhalenia známe len vyvoleným…
No keď sa Corwin po ťažkej autonehode prebudí v súkromnom sanatóriu na sever od New Yorku, ani vo sne ho nenapadne, že práve on by mal byť jedným z tých, ktorí "vedia". Vlastne, nenapadá ho vôbec nič. Nepamätá si svoje meno, adresu, povolanie, rodinu ani priateľov. Dokonca si nie je istý, či nejakých vôbec má. Napriek úplnej amnézii však prejaví chladnú hlavu a rozhodnú povahu a pod dojmom, že na celej jeho hospitalizácii je niečo nekalé, sa vydáva na cestu za pravdou, ktorá ho zavedie na miesta a do situácií, ktoré by nikto z nás nečakal ani v najdivokejších halucináciách… ale koniec-koncov, Corwin nie je jeden z nás.
No kým je potom? Kde končí hranica človeka a začína niečo viac? Čím je Tieň a čo ho vrhá?
Zatiaľ čo Corwin v New Yorku vďaka hrozbami získanej adrese smeruje do domu svojej údajnej sestry, na vzdialených, tajomných miestach sa odohráva krutý boj o nečakane uvoľnený trón. Hráčov je veľa. Všetci sú mocní. Všetci sú prešibaní. Všetci žili stovky rokov uprostred dvorských intríg, a tak vedia, čo sa od nich čaká… 
Aká je Corwinova úloha v tomto spore? Bola jeho nehoda naozaj nehodou? Čo je Vzorec? Na čo slúži balíček podivných tarotových kariet, studených ako ľad, ako priestor medzi svetmi… 
Všetci zo súrodencov držia absolútnu moc nad Tieňom.
Pretože oni jediní sú z krvi Amberu.
Pretože oni jediní sú skutoční…
Postmoderna

Postmoderna alebo postmodernizmus je európsky myšlienkový smer konca 20. storočia, zároveň označuje stav svetovej kultúry druhej polovice 20. storočia odmietajúcej doterajšie filozofické princípy (priorita racionality, absolutizácia abstraktného momentu, totalitarizmus politiky), o ktoré sa opiera moderná kultúra (moderna), ktorá je dnes v kríze. Postmodernizmus je smer v rámci architektúry, dizajnu, hudby, maliarstva, literatúry a neskôr aj filozofie (filozofický postmodernizmus).
Postmoderna označuje obdobie, historický stav, v ktorom stratili legitimitu „veľké diskurzy“ (t. j. ideológie, globálne koncepcie, myšlienkové sústavy) a boli nahradené fragmentárnymi „malými diskurzami“. Vyčerpali sa všetky absolútne pravdy a nad „majstrami metafyzického myslenia“ sa začali vznášať pochybnosti. V čase postmoderny už neexistuje uzavretý celkový výklad života, celková koncepcia univerzálneho, pre všetko ľudstvo platného cieľa, ako ho prezentovalo napríklad osvietenstvo. 
Vedúcou filozofickou postavou postmoderny už nie je metafyzik, ktorý verí, že našiel Archimedov bod, z ktorého hýbe svetom, ale jeho proťajšok, skeptik, ktorý zdôrazňuje našu podmienenosť a konečnosť, ktorý vie, že jeho pohľad je iba jedným z množstva možných, že je provizórny a už zajtra prekonaný. Postmoderný skeptik sa na rodiel od metafyzika domnieva, že existuje množstvo protirečiacich si pozícií, že všetko vedenie je pochybné a predbežné a že dnešná pravda sa zajtra môže ukázať ako omyl. Proti univerzalizmu sa stavia partikularizmus. Filozofický pojem postmoderny sa usiluje vypracovať filozofický postmodernizmus.
Postmoderna sa vyznačuje množstvom heterogénnych a autonómnych jazykových hier, životných foriem a výkladov života, pluralitou nezjednotiteľných praktík a konceptov, čo by bolo možné prirovnať k babylonskému zmäteniu jazykov (Jean-François Lyotard).
Postmoderna je tristný úpadok súčasnej literatúry, vyznačujúci sa ochabnutím, úbytkom novátorskej potencie a prieraznosti, je fázou konsolidácie, ponúka sa menej šancí k jasnému profilovaniu, je novou masová spoločnosť nachádza svoj zodpovedajúci obraz v nivelizovaných formách. (How, I.)
Filozofický postmodernizmus

Filozofický postmodernizmus je filozofická reflexia postmoderny alebo filozofický smer, ktorý sa koncentruje na rozbor postmoderny, v ktorom ako kľúčové významové útvary intervenujú pojmy rozpadu veľkých diskurzov a funkcie malých diskurzov. 
Hlavným predstaviteľom filozofického postmodernizmu je Jean-François Lyotard. Tento filozofický smer sa obracia predovšetkým proti optimizmu pokroku a utopickým črtám ideológií. Vychádzajúc z postulátu konca dejín, filozofický postmodernizmus chce otvoriť možnosť slobodne kombinovať prvky minulých teoretických významových útvarov. Zdôrazňuje nevyhnutnosť poprípade ľubovoľnosť fragmentácie a verí v možnosti spájania fragmentov (v protiklade k moderne, ktorá verila v možnosť celostnosti).
Filozoficky postmodernizmus je (seba)decentricitizácia prostriedkami filozofického diskurzu. Predovšetkým ide o deštrukciu etnocentrizmu, logocentrizmu, scientocentrizmu, religionocentrizmu, maskulinocentrizmu. 
Postmodernizmus vo filozofii nadväzuje najmä na Nietzscheho, Peirceov, Meadov, Mauthnerov, Heideggerov, Wittgensteinov a štrukturalistický kriticizmus. Ostrie postmodernistického kriticizmu sa zameriava proti rozpojenosti znaku, skutočnosti a myslenia. Postmodernizmus sa usiluje odhaliť kultúrotvornú provenienciu znaku a významotvornosť komunikatívnych procesov spoločenstva. 
Kultúrnokontextuálne chápanie znakovosti, najlepšie zrejme vystihnuté koncepciami "jazykovych hier" a "diskurzov", poskytlo tie najvýznamnejšie argumenty pre kritiku logocentrizmu a umožnilo novú štrukturáciu základných kategórií poznania/vedenia. S touto revíziou semiotického myslenia súvisí aj objavovanie moderným vedením obchádzaných neduchovných predpokladov vedenia, ktorými sú predovšetkým telo, hlas a písmo. Nadväzuje na Nietzscheho, diskurze (štrukturalizmus/postfreudizmus), všesprítomňujúcej moci hlasu (neoštrukturalizmus) a veľkej diferenciačnej sily písania a textu (neoštrukturalizmus) vytvorilo predpoklady pre hlbšie pochopenie povahy moderného vedenia nielen ako logocentrického, ale aj ako fonocentrického a fallokratického (Jacques Derrida). Tu možno pripomenúť, že jedným zo sociálnych a myšlienkových hnutí spojených s postmodernizmom je aj feminizmus.
Chondrocyt

Chondrocyt je základnou bunkovou zložkou chrupavky. Jeho nezrelá forma schopná delenia sa označuje ako "chondroblast". Chondrocyt je obklopený medzibunkovou hmotou, ktorá sa v blízkom okolí výraznejšie farbí (tzv. „puzdro“), a vnára sa do nej množstvom výbežkov.
Chondrocyt je zaujímavý tým, že má veľmi nízky metabolizmus, pravdepodobne anaeróbneho typu. Je to spôsobené tým, že je vyživovaný a zásobený kyslíkom len difúziou cez solídnu medzibunkovú amorfnú hmotu, ktorá ju obklopuje.
Korenie

Korenie alebo korenina (nárečovo "kvirce") je prírodná pochutina používaná na zvýraznenie alebo vytvorenie chuti jedla. Korenia sú ponímané ako časti špeciálnych rastlín, preto napríklad soľ sa v tomto zmysle nepovažuje za korenie.
Korenie v užšom zmysle je len čierne korenie, biele korenie, zelené, atď. 
Dejiny.
Korenie sa v minulosti privážalo najskôr z Ázie a bolo predmetom výnosného obchodu. Neskôr po vytvorení obchodných vzťahov s objavenou Amerikou sa sortiment rozšíril najmä o indiánske korenia.
Perichondrium

Perichondrium je tenký väzivový obal chrupavky, do ktorej voľne prechádza a preto sa od nej dá len ťažko oddeliť. Obsahuje cievy, ktoré chrupavku vyživujú; chrupavka samotná totiž prakticky žiadne cievy neobsahuje a bunky v nej sú vyživované difúziou.
&lt;br&gt;V perichondriu sa tiež tvoria chondroblasty, ktoré chrupavku vytvárajú.
Sturm und Drang

Sturm und Drang (doslova zhruba „búrka a tlak“), po slovensky Búrka a vzdor alebo Búrka a nápor, bolo literárne hnutie v Nemecku v rokoch asi 1767–1785, ktorého názov bol odvodený z hry Friedricha Maximiliana von Klinger. 
Hlavnými predstaviteľmi hnutia boli Johann Wolfgang Goethe a Friedrich Schiller. V roku 1767 vyšli Fragmenty Johanna Gottfrieda Herdera a v roku 1785 nastupuje nemecká klasika čiže zrelé obdobie tvorby Goetheho a Schillera. 
Hnutie "Sturm und Drang" je charakterizované ako prúd nemeckého preromantizmu, ktorého všetky základné znaky nesie. Špecifické pre toto hnutie je najmä idealizovanie individuálnej vzbury silného jednotlivca, génia v prométeovskom zmysle, v dôsledku čoho sa označovalo aj ako "Genienperiode" (obdobie génia). 
Proti intelektualizmu osvietencov a racionalizmu klasicistov stavia "Sturm und Drang" cit a vášeň, proti umŕtvenej spoločenskej hierarchizácii a estetickej kanonizácii starého absolutistického obdobia zdôrazňuje tvorivú slobodu osobnosti, nespútanej žiadnymi konvenciami a riadiacej sa len zákonmi vlastného srdca, a proti znásilňujúcej moci mestskej civilizácie kladie voľnosť prírody a života v nej a prikláňa sa k ľudovým tradíciám a vzorom.
Mahmúd Ahmadínežád

Mahmúd Ahmadínežád [vyslov: mähmúd ähmädínežód] (prepisované aj ako "Ahmadí-Nežád, Ahmadí Nežád" alebo nesprávne "Ahmadínedžád, Ahmadí-Nedžád" ; * 28. október 1956, Garmsár, Irán) je iránsky politik, bývalý prezident Iránu.
Životopis.
Narodil sa v meste Garmsar ako štvrté zo sedmich detí kováča. Študoval staviteľstvo na Iránskej univerzite vedy a techniky v Teheráne, kde získal v roku 1987 doktorát. V roku 2003 bol ako takmer neznámy politik zvolený za starostu Teheránu, pričom funkciu vykonával do roku 2005. 
3. augusta 2005 bol zvolený za šiesteho iránskeho prezidenta, pričom získal 62 % hlasov. Opätovne bol zvolený aj na druhé funkčné obdobie v roku 2009, výsledky týchto volieb však boli veľmi sporné a zapríčinili rozsiahle niekoľkomesačné protesty.
V súčasnosti je jedným z najkontroverznejších svetových politikov. Podľa niekoľkých rukojemníkov zadržovaných na americkej ambasáde v Teheráne v rokoch 1979–1980 bol Ahmadínežád jedným z ich väzniteľov, táto verzia sa však vôbec nepreukázala a odmietla ju napr. aj CIA. Veľkú nevôľu vzbudzuje svojou silnou kritikou Izraela a popieraním (resp. banalizovaním) holokaustu, no napr. medializované výroky, v ktorých údajne vyzýval na zničenie štátu Izrael, sa ukázali ako nepresný preklad. Výrazná kritika na jeho osobu je spojená aj s tým, že sa nekompromisne odmieta vzdať iránskeho jadrového programu.
Mahmúd Ahmadínežád nie je najmocnejším štátnikom Iránu. Táto rola prináleží najvyššiemu vodcovi Iránu - ajatolláhovi 
Alí Chameneímu, podľa článku 113 iránskej ústavy. Chameneí je najvyšším veliteľom ozbrojených síl Iránu a má posledné slovo vo všetkých aspektoch vnútornej a zahraničnej politiky.
Mahmúd Ahmadínežád je ženatý a má tri deti, dvoch synov a dcéru. Jeden z jeho synov študoval na Technickej univerzite v Iráne (na tzv. Teheránskej polytechnike).
Akostné víno s prívlastkom

Výrobu a predaj akostného vína s prívlastkom na Slovensku upravuje prísna legislatíva (zákon č. 313/2009 Z.z. o vinohradníctve a vinárstve) v znení zákona č. 198/2010 Z.z. s účinnosťou od 1.6.2010.
Akostné víno s prívlastkom možno vyrábať len z hrozna dopestovaného na vinohradníckych plochách vo vinohradníckych oblastiach a vhodného na výrobu akostného vína s prívlastkom.
Tradičný výraz akostné víno s prívlastkom možno použiť len na označenie vína s chráneným označením pôvodu, ak:
Prívlastky.
Tradičný výraz akostné víno s prívlastkom sa dopĺňa výrazom
Označovanie.
Víno s chráneným označením pôvodu, ktoré je označené tradičným výrazom a ktoré je balené do fliaš, možno uvádzať na trh, iba ak je označené prideleným štátnym kontrolným číslom podľa výsledkov certifikácie
V označení akostného vína s prívlastkom môže vinár uviesť:
Idaho

Idaho je štát Spojených štátov amerických, ktorý sa pripojil v roku 1890 ako 43. člen federácie. Hlavným a najväčším mestom je Boise, ďalšie významné mestá sú Idaho Falls a Lewison. Idaho má rozlohu a viac ako 1 500 000 obyvateľov.
Geografia.
Severnú hranicu Idaha tvorí Kanada, severovýchodnú Montana. Na východe susedí so štátom Wyoming, na juhu so štátmi Utah a Nevada. Na západe hraničí s pobrežnými štátmi Oregon a Washington. Idaho je drsná krajina, plná veľkých prírodných rezervácií, nenarušených civilizáciou. Väčšina štátu je tvorené Skalnatými vrchmi a hlbokými zalesnenými dolinami. Je tu mnoho zasnežených horských pásem a strmých kaňonov. Divoká voda Hadej rieky sa valí do Pekelného kaňonu, ktorý je hlbší ako Veľký kaňon. Vodopád Shoshone Falls je hlbší ako Niagarské vodopády. Idaho je veľmi bohaté na prírodné zdroje. Je tu niekoľko významných národných parkov. Patrí medzi nich Pekelný kaňon, Yellowstonský národný park a národný park Farragut.
História.
Na prelome 18. a 19. storočia sa na území dnešného Idaha dostali prví belosi. V tej dobe tu žilo asi 8000 Indiánov. Pôvodne bolo začlenené do teritórií Oregonu a Washingtonu. Prvých osadníkov na toto územie priťahoval výnosný obchod s kožušinami. Počas kalifornskej zlatej horúčky v roku 1849 prešli Idahom tisíce ľudí a niektorí sa tam usadili. V roku 1863 podpísal Abraham Lincoln zákon o vytvorení teritória Idaho. V tej dobe žilo na jeho území asi 17 000 ľudí.
Politická stabilita územia napomohla rýchlemu vzniku štátnej správy. Takmer okamžite sa začal budavať vzdelávací systém, boli založené noviny a ustanovený zákonník. V roku 1865 bolo hlavným mestom Boise namiesto Lewisonu. Objav zlata v Idahu v roku 1866 a dokončenie transkontinentálnej železnice v roku 1869 zapríčinili nový príliv osadníkov, vrátane čínskych robotníkov, ktorí pracovali v baniach ako lacná pracovná sila. Keď 3. júla 1890 prezident Benjamin Harrison podpísal zákon o začlenení Idaha do Únie, malo 88 548 obyvateľov.
Potom nastal rýchly priemyselný rozvoj štátu. V roku 1890 Idaho vyvážalo najviac olova zo všetkých amerických štátov. Aj keď sa v priebehu rokov závislosť na ťažbe surovín znižovala, je dnes Idaho najväčším producentom olova a striebra v USA. Počas rokov bolo vytvorené fungujúce poľnohospodárstvo, ktoré nahradilo príjmy z klesajúcej ťažby.
Ekonomika.
HDP štátu Idaho je 34 miliárd USD, čo ho radí na 44. miesto v USA. Ročný príjem na obyvateľa činí 24 180 USD.
Idaho je štát priemyselne - poľnohospodársky.
Južná Dakota

Južná Dakota je štát Spojených štátov amerických ležiaci na stredozápade USA, ktorý sa k únii pripojil 2. novembra 1889 ako 39. člen federácie. Je pomenovaný po indiánskom kmeni Dakota (Sioux). 
Dejiny.
Južná Dakota bola pôvodne územie niekoľkých indiánskych kmeňov, ktoré boli vyhnané do rezervácií. Boli tu objavené malé náleziská zlata a diamantov, čo na jej územie prilákalo mnoho zločincov a banditov. Po najväčšej vlne prisťahovalcov sa situácia upokojila a ľudia sa začali venovať poľnohospodárstvu a pastierstvu.
Geografia.
Hlavným mestom Južnej Dakoty je Pierre a najväčším mestom je Sioux Falls, rozlohu má 199 905 km², počet obyvateľov viac ako 750 tisíc. Severná hranica je tvorená štátom Severná Dakota, na juhu hraničí s Nebraskou, na východe s Iowou a Minnesotou. Západnú hranicu tvoria štáty Wyoming a Montana. Väčšina území Južnej Dakoty je tvorená náhornou plošinou. Sú tu trávnaté stepi, okolo miest väčšinou premenené na úrodné polia. Južná Dakota je pomerne riedko zalesnená. Je to dané suchým vnútrozemským podnebím. Pre Južnú Dakotu sú typické veľmi chladné zimy a horúce letá. Centrálnou časťou štátu preteká rieka Missouri. Najmä vo východnej časti štátu sa nachádza veľa prírodných jazier.
Ekonomika.
Ekonomika Južnej Dakoty stojí predovšetkým na poľnohospodárstve a ťažbe nerastov. Poľnohospodárskymi produktami sú najmä dobytok, mlieko a ošípané.
Priemysel je zastúpený hlavne ťažbou a spracovaním nerastných surovín, najmä ťažbou zlata, diamantov, kameňa, bauxitu, medi a železnej rudy. Dôležitú úlohu hrá aj spracovanie potravín.
Demografia.
Južná Dakota patrí k najmenej osídleným štátom USA. Hustota osídlenia je iba 4,14 obyvateľa na kilometer štvorcový. Mimo ľudských obydlí sú desiatky kilometrov neobývaných oblastí. Populácia Južnej Dakoty má 814 180 obyvateľov (údaj z roku 2010).
Osteoblast

Osteoblast je bunka, ktorá vytvára kostné tkanivo. Je pôvodom z mezenchýmu. Produkuje základnú medzibunkovú hmotu kosti vo forme prekurzorov, ktoré následne polymerizujú a vytvárajú nezvápenatelý "osteoid". Po obklopení touto hmotou sa mení na osteocyt.
Osteocyt

Osteocyt je základnou bunkou zrelej kosti. Už nevytvára – na rozdiel od osteoblastu – medzibunkovú hmotu kosti. Podieľa sa však na jej metabolizme: uvoľňuje minerály zo základnej matrix kosti a má tak nezastupiteľnú úlohu v regulácii hladiny vápnika v organizme.
Osteocyt sa môže v prípade potreby zmeniť na osteoblast alebo retikulárnu bunku. Je to vretenovitá bunka s ploským telom a početnými, kolmo z neho vystupujúcimi výbežkami. Telo bunky je uložené v dutinke – "lakúne" kosti. Výbežky sa vnárajú do základnej matrix kosti v kanálikoch – "canaliculi ossium".
Akostné víno

Akostné víno môže byť vyrobené výlučne z hrozna dopestovaného na vinohradníckych plochách vo vinohradníckych oblastiach. Výrobu a predaj akostného vína na Slovensku upravuje prísna legislatíva (zákon 313/2009 Z.z.).
Na trh možno pod označením "akostné víno" uvádzať víno, ak 
Členenie.
Akostné víno možno vyrábať v týchto druhoch:
Označovanie.
V označení akostného vína musí vinár uviesť:
V označení akostného vína možno uviesť názov:
Clifford Geertz

Clifford Geertz (* 23. august 1926, San Francisco, Kalifornia, USA – † 30. október 2006, Philadelphia, Pensylvánia) bol americký antropológ, profesor sociálnych vied v Ústave pre pokročilé štúdiá v Princetone, hlavný predstaviteľ a spoluzakladateľ symbolickej antropológie. 
Geertz skúmal náboženstvo na Jáve a zaoberal sa komparatívnou religionistikou a semiotikou, až napokon dospel k všeobecným metodologickým otázkam kultúrnej antropológie.
Geertz chápe kultúru ako systém symbolov, ktoré vytvárajú modely reality, zahrňujúce interpretáciu sveta, a modely pre realitu, organizujúce sociálny život človeka. Svet človeka je súborom symbolických textov a akcií.
V knihe „Dielo a životy: antropológ ako autor“ Geertz relativizuje gnozeologický dosah antropologických výskumov konštatovaním, že za najvýznamnejšie antropologické diela boli vždy považované texty dosahujúce zároveň najvyššie literárne kvality.
James George Frazer

Sir James George Frazer (* 1. január 1854, Glasgow, Škótsko, Spojené kráľovstvo – † 7. máj 1941, Cambridge) bol škótsky antropológ, religionista a klasický filológ. 
Bol zakladateľom odboru sociálnej antropológie v Spojenom kráľovstve. Angažoval sa tiež v oblasti etnológie. Zaoberal sa štúdiom mýtov a náboženstiev antiky a Orientu ako kultúrneho fenoménu. Patril do tretej generácie evolucionistov. Frazerovym vkladom do antropológie bola hlboká znalosť klasickej filológie a problematiky antických civilizácii a náboženstiev. V roku 1886 prijal Frazer ponuku od Williama Robertsona Smitha aby pre Encyklopediu Britannicu spracoval pojmy týkajúce sa "tabu", a "totemizmu". Niekoľkostranové štúdie sa stali základom pre Frazerove diela "Totemizmus a exogamie, (Totemism and Exogamy" A Treatise on Certain Early Forms of Superstition and Society)" a "Zlatú ratolesť, (Golden Bough)".
Študoval na univerzite v Glasgowe a na Trinity College v Cambridge. Neskôr študoval právo na Middle Temple, ale nikdy ho neuplatnil v praxi. Do konca života bol spojený s Trinity College, okrem rokov 1907–1908, ktoré strávil na Univerzite v Liverpoole. V roku 1914 získal šľachtický titul.
Kim Staal

Kim Staal (* 10. marec 1978, Herlev Kommune, Dánsko) je bývalý dánsky hokejový útočník.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom švédskeho klubu Malmö Redhawks, a postúpil s ním do Elitserien. V nasledujúcej hrával za Milwaukee Admirals v zámorskej AHL.
Reprezentácia.
Dánsky tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Na drese nosil číslo 19.
Morten Green

Morten Green (* 19. marec 1981) je dánsky hokejový útočník.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu švédskej Elitserien MoDo Hockey. Ďalšiu pôsobil v druholigovom švédskom Leksands IF.
Reprezentácia.
Dánsky tréner Mikael Lundström ho nominoval na Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Dánske národné hokejové mužstvo

Dánske národné hokejové mužstvo patrí medzi reprezentačné hokejové mužstvá v elitnej top divízii majstrovstiev sveta. V roku 2003 sa prebojovali do A-kategórie po 54 rokoch. Mužstvo spravuje dánsky hokejový zväz – Danmarks Ishockey Union. Na svetovom šampionáte 2006 v Rige obsadilo 13. miesto a udržalo sa v najvyššej kategórii.
Gustav Robert Kirchhoff

Gustav Robert Kirchhoff (* 12. marec 1824 Königsberg, Východné Prusko dnes Kaliningrad, Rusko; † 17. október 1887 Berlín, Nemecké cisárstvo, dnes Nemecko) bol nemecký fyzik. Pracoval v oblasti mechaniky, spektrálnej analýzy a elektrotechniky. Od roku 1874 bol členom Akadémie vied v Berlíne.
Práca.
V roku 1847 vyjadril v matematickej forme poučky o rozdelení elektrického prúdu vo viacvetvových elektrických obvodoch prostredníctvom prvých dvoch tzv. Kirchhoffovych zákonov, ktoré sú základnými vzťahmi, pomocou ktorých sa riešia elektrické obvody.
Spolu s Robertom Bunsenom položil základy spektrálnej analýzy a jej techniky. To malo veľký význam pre chemické ale aj astrofyzikálne výskumy. Zaviedol do fyziky pojem absolútne čierneho telesa a absolútne bieleho telesa.
Bo Nordby-Andersen

Bo Nordby-Andersen (* 22. marec 1979) je dánsky hokejový útočník.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu AaB Aalborg v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval na Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Na drese nosil číslo 10.
Jens Nielsen

Jens Nielsen (* 23. október 1969) je bývalý dánsky hokejový útočník a hokejový tréner.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu AaB Aalborg v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Christoffer Kjærgaard

Christoffer Kjærgaard (* 3. máj 1980) je bývalý dánsky hokejový útočník.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu Herning Blue Fox v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Frans Nielsen

Frans Nielsen (* 24. apríl 1984, Herning, Dánsko) je dánsky hokejový útočník. V súčasnosti hrajúci v severoamerickej NHL za tím Detroit Red Wings.
Bol prvým dánskym hokejistom hrajúcim v NHL.
Hráčská kariéra.
Nielsen bol draftovaný v roku 2002 tímom New York Islanders v treťom kole ako 87. celkovo. Potom, čo hral od roku 2001 vo švédskej Elitserien, podpísal 15. mája 2006 zmluvu na dva roky s Islanders. Mimo iného, keď hral v Europe, tak pravidelne nastupoval za dánsky národný tím.
Jeho konečný účet v Elitserien bol 216 odohraných zápasov, behom nich zaznamenal 25 gólov a 34 asistencií (59 bodov) a 66 trestných minút.
Pre sezónu 2006/07 sa presunul za more, kde hral v American Hockey League (AHL) vo farmárskom tíme Islanders v Bridgeport Sound Tigers, než bol 5. januára 2007 presunutý do prvného tímu Islanders. V NHL debutoval 6. januára 2007.
Na začiatku júla 2016 sa stal Nielsen voľným hráčom, keď nepredĺžil s Islanders zmluvu. Do svojich rad ho získal tím Detroit Red Wings, ktorému sa Nielsen upísal na šesť rokov.
Reprezentácia.
Na medzinárodnej úrovni pôsobil Nielsen za dánsky národný tým na ôsmich svetových šampionátoch, z toho v roku 2002 na MS I Divízie. Na juniorskej úrovni reprezentoval Dánsko ako v kategórii do 18 rokov, tak aj v kategórii do 20 rokov.
Morten Madsen

Morten Madsen (* 16. január 1987, Rødovre, Dánsko) je dánsky hokejista, hrajúci vo švédskej Elitserien za klub MODO Hockey.
Klubový hokej.
S hokejom začínal v jeho rodnom meste v klube Rodovre Mighty Bulls a v sezóne 2002/03 debutoval v najvyššej dánskej lige. V sezónach 2003 - 2006 pôsobil v klube švédskej Elitserien, Frölunda HC. Pred sezónou 2006/07 odišiel do zámoria, kde hral za Tigres de Victoriaville v juniorskej QMJHL. V roku 2005 bol draftovaný v 4. kole zo 122. miesta klubom Minnesota Wild. Od roku 2007 do roku 2009 hral za farmársky klub Minnesoty, Houston Aeros. Pred sezónou 2009/10 sa vrátil do Európy, kde hrá za klub MODO Hockey.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Jannik Hansen

Jannik Hansen (* 15. marec 1986, Herlev, Dánsko) je dánsky hokejový útočník. V súčasnosti hrajúci v severoamerickej NHL za tím San José Sharks. Bol draftovaný z 287. pozície v roku 2004 tímom Vancouver Canucks.
Hráčska kariéra.
Hansen začal hrať profesionálne ľadový hokej v 16tich rokoch, keď najprv nastupoval v dánskej lige za mužstvo Rødovre Mighty Bulls a neskôr vo švédskych juniorských súťažiac za tamojší Malmö Redhawks. V Rødovre pôsobil tri sezóny, behom nich bol draftovaný v roku 2004 na 287. mieste kanadským tímom Vancouver Canucks. Rok po jeho výbere sa presunul do Severnej Ameriky, kde pôsobil jednu sezónu v tamojšej juniorskej lige Western Hockey League (WHL) za mužstvo Portland Winterhawks. V sezóne 2006/07 začal hrať American Hockey League (AHL) na farme Canucks v Manitoba Moose. Tu sezónu, bol z farmy povolaný do prvého tímu Canucks, za ktorý nastúpil v National Hockey League (NHL). Neskoršie sa stal prvým dánskym hokejistom, ktorý zaznamenal bod v play-off NHL. Po ďalšom pôsobení v Manitobe sa Hansen na plno presadil v tíme Canucks.
Reprezentácia.
Na medzinárodnej úrovni pôsobil Hansen za dánsky národný tím na štyroch svetových šampionátoch. Na juniorskej úrovni reprezentoval Dánsko ako v kategórii do 18 rokov, tak aj v kategórii do 20 rokov.
Peter Regin

Peter Regin (* 16. apríl 1986, Herning, Dánsko) je dánsky hokejový útočník.
Klubový hokej.
V drese Herning Blue Fox sa stal dvojnásobným majstrom Dánska. Následne prestúpil do Švédska,od sezóny 2005/06 bol hráčom klubu Timrå IK v najvyššej švédskej súťaži Elitserien.
V sezóne 2013/2014 bol hráčom New York Islanders. Následne odohral 21 zápasov za Chicago Blackhawks. 
Od sezóny 2015/16 bol hráčom fínskeho klubu a účastníka KHL Jokerit Helsinki.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Kasper Degn

Kasper Degn (* 25. február 1982) je dánsky hokejový útočník.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu Nordsjaelland Cobras v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Na drese nosil číslo 9.
Martin Pyndt

Martin Pyndt (* 13. júl 1977) je bývalý dánsky hokejový útočník. 
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu "Rodövre Might Bulls" v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky Tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Na drese nosil číslo 39.
Michael Smidt

Michael Smidt (* 4. júl 1979) je dánsky hokejový útočník. Meria 178 cm a váži 80 kg (2006).
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu Rødovre Mighty Bulls v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Na drese nosil číslo 11.
Mads Bødker

Mads Bødker (* 31. august 1987, Kodaň) je dánsky hokejový obranca.
Začínal v dánskom klube Rødovre Might Bulls. Od ročníka 2006/07 hráva vo Švédsku (Rogle BK Angelholm).
Bol členom dánskeho reprezentačného mužstva na MS 2006, 2007 a 2008.
Jesper Damgaard

Jesper Damgaard (* 6. máj 1975, Holstebro, Dánsko) je bývalý dánsky hokejový obranca. 
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu MoDo Hockey v najvyššej švédskej súťaži Elitserien. Pred ďalším ročníkom podpísal kontrakt s klubom nemeckej DEL Augsburg Panthers.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Štátne kontrolné číslo

Štátne kontrolné číslo je číslo pridelené Kontrolným ústavom vínu na základe výsledkov preskúšania a zatriedenia vína a označuje víno vyprodukované na území Slovenska, ktoré spĺňa podmienky zákona č. 313/2009 Z.z. o vinohradníctve a vinárstve pre akostné víno s prívlastkom, tokajské víno a akostné víno z ohraničenej vinohradníckej plochy.
Takéto víno sa môže uvádzať na trh len ak je označené etiketou štátneho kontrolného čísla na hrdle obalu (fľaše). 
Etiketa.
Etiketa je spravidla umiestnená na ústí fľaše, niektorí producenti ju umiestňujú na obvod hrdla fľaše.
Etiketa kruhového tvaru s priemerom 23 mm obsahuje:
Do roku 2004 sa "akostné víno s prívlastkom" spĺňajúce predošlú legislatívu označovalo štátnou kontrolnou známkou (ŠKZ).
Daniel Nielsen

Daniel Nielsen (* 31. október 1980) je dánsky hokejový obranca. Meria 182 cm a váži 80 kg (2006).
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu Herning Blue Fox v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Christian Schioldan

Christian Schioldan (* 6. december 1978) je dánsky hokejový obranca.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu Frederikshavn IK v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Na drese nosil číslo 20.
Nihilizmus

Nihilizmus je filozofický pohľad, ktorý má odmietavý postoj smerom k domnelo zmysluplným aspektom života. Nihilizmus je často prezentovaný vo forme existencionálneho nihilizmu, ktorý tvrdí že život je bez objektívneho zmyslu, účelu alebo skutočných hodnôt . 
Oproti staršiemu používaniu sa slovo „nihilizmus“ všeobecne rozšírilo až vďaka ruským nihilistom, ktorých prototypom sa stal Bazarov z Turgenevovho románu Otcovia a deti (1862). Táto literárna postava inšpirovala ruských radikálov, ktorí sa dokázali vo veci ničoty priamo politicky angažovať. Medzi nimi vynikal S. G. Nečajev, ktorý sa s M. A. Bakuninom podieľal na autorstve Revolučného katechizmu (1869), v ktorom je ustanovený typ nihilistického hrdinu, teroristu, človeka bez vedomia vlastnej identity, bez morálky, ničím a k ničomu viazaného. Základná myšlienka tohto „katechizmu“ spočívala v tvrdení, že ak je spoločnosť založená na lžiach a ak všetky etické, náboženské a humanitárne viery nie sú ničím iným ako práve len prostriedkom, ktorý má tieto lži zakryť, tak treba všetky viery a hodnoty demolovať a vylúčiť v tomto smere akékoľvek sklony k nádeji a úcte, aby ľudia konečne mohli nahliadnuť svet taký, aký v skutočnosti je.
Často sa predpokladá, že nihilizmus ako stav mysle (skôr ako doktrína) tkvie v základoch mnohých moderných politických filozofií vrátane existencializmu, niektorých foriem historického materializmu, a dokonca aj rôznych foriem konzervativizmu, ktorý obhajuje skôr to, čo je, než márnivé usilovanie sa o to, čo by mohlo byť.
Morten Dahlmann

Morten Dahlmann (* 22. september 1976, Hørsholm, Dánsko) je bývalý dánsky hokejový útočník.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu "Nordsjaelland Cobras" v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta 2006 v lotyšskej Rige. Na drese nosil číslo 26.
Andreas Andreasen

Andreas Andreasen (* 1. marec 1986) je bývalý dánsky hokejový obranca.
Klubový hokej.
Od sezóny 1994/95 je hráčom klubu Esbjerg IK v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v ľadovom hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Thomas Johnsen

Thomas Johnsen (* 11. apríl 1979, Hørsholm, Dánsko) je bývalý dánsky hokejový obranca.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu "Herning Blue Fox" v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Na drese nosil číslo 47.
Rasmus Pander

Rasmus Pander (* 19. marec 1976) je dánsky hokejový obranca.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu Odense Bulldogs v najvyššej dánskej súťaži.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Na drese nosil číslo 2.
Peter Hirsch (hokejista)

Peter Hirsch (* 6. marec 1979, Kodaň, Dánsko) je bývalý dánsky hokejový brankár.
Klubový hokej.
V sezóne 2005/06 bol hráčom klubu Nordsjaelland Cobras v najvyššej dánskej súťaži. V ďalšej hrával za Leksands IF v druhej švédskej lige.
Reprezentácia.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundström ho nominoval Majstrovstvá sveta v hokeji 2006 v lotyšskej Rige. Odchytal všetky zápasy. Súčasťou reprezentácie bol aj o rok neskôr na šampionáte v Moskve.
Patrick Galbraith (hokejista)

Patrick Galbraith (* 11. marec 1986, Haderslev, Dánsko) je dánsky hokejový brankár.
Od sezóny 2005/06 je hráčom klubu Soenderjyske Vojens v najvyššej dánskej súťaži.
Dánsky reprezentačný tréner Mikael Lundstrøm ho nominoval na MS 2006 (Riga), všetky zápasy však odchytal Peter Hirsch. Zúčastnil sa aj MS 2008 v Kanade, kde nastúpil v štyroch stretnutiach.
Sásánovci

Sásánovci alebo Sasánovci bola perzská dynastia, ktorá vládla v Novoperzskej ríši v rokoch 224 až 651.
Ľudmila Vasilievna Žuravľovová

Ľudmila Vasilievna Žuravľovová (, ; * 22. máj 1946) je ukrajinská astronómka.
Pracuje v Krymskom astrofyzikálnom observatóriu. Je prezidentkou krymskej pobočky nadácie princa Alexandra Daniloviča Menšikova (založenej v máji 1995 v Berezove; nie je totožná s Menšikovovou nadáciou detskej charity, ktorú založila Anthea Eno, manželka Briana Eno).
Objavila niekoľko planétok, vrátane trójana 4086 Podalirius.
NGC 6001

NGC 6001 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 11. apríla 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 6002

NGC 6002 je hviezda v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil írsky astronóm Lawrence Parsons 20. apríla 1873.
NGC 6003

NGC 6003 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 19. júna 1879.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 6004

NGC 6004 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 14. júna 1879.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,6.
NGC 6005

NGC 6005 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 8. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 10,7.
NGC 6006

NGC 6006 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 2. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 6007

NGC 6007 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 2. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 6008

NGC 6008 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 10. júna 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 6009

NGC 6009 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 2. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 6010

NGC 6010 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 3. mája 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,5.
NGC 6011

NGC 6011 je galaxia v súhvezdí Malá medvedica, ktorú objavil William Herschel 16. marca 1785.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 6012

NGC 6012 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 19. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,9.
NGC 6013

NGC 6013 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 21. júna 1876.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6014

NGC 6014 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. apríla 1830.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,5.
NGC 6015

NGC 6015 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 2. júna 1788.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11.
NGC 6016

NGC 6016 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 28. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 6017

NGC 6017 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. apríla 1830.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 6018

NGC 6018 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 19. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 6019

NGC 6019 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 28. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,7.
NGC 6020

NGC 6020 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 27. júna 1876.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 6021

NGC 6021 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 21. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,1.
NGC 6022

NGC 6022 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 19. mája 1881.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,7.
NGC 6023

NGC 6023 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 19. mája 1881.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 6024

NGC 6024 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 28. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 6025

NGC 6025 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Južný trojuholník, ktorú objavil Nicolas Louis de Lacaille v roku 1751.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 5,1.
NGC 6026

NGC 6026 je planetárna hmlovina v súhvezdí Vlk, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 8. júna 1837.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
NGC 6027

NGC 6027 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 20. marca 1882.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 6028

NGC 6028 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Guillaume Bigourdan 4. mája 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 6029

NGC 6029 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 2. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 6030

NGC 6030 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 17. júna 1884.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,8.
NGC 6031

NGC 6031 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 28. júla 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 8,5.
NGC 6032

NGC 6032 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 9. júna 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 6033

NGC 6033 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 23. júla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,6.
NGC 6034

NGC 6034 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 19. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6035

NGC 6035 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 9. júna 1880.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6036

NGC 6036 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 23. júla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 6037

NGC 6037 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 23. júla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 6038

NGC 6038 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 17. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6039

NGC 6039 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 27. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 6040

NGC 6040 (tiež Arp 122) je je pár interagujúcich galaxií v súhvezdí Herkules, ktorý objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 27. júna 1870. Halton Arp ich zaradil do svojho katalógu podivných galaxií medzi eliptické galaxie blízko špirálových galaxií a narušujúce ich.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 6041

NGC 6041 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 27. júna 1870.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 6042

NGC 6042 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 27. júna 1870.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,9.
NGC 6043

NGC 6043 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 27. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 6044

NGC 6044 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 27. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
NGC 6045

NGC 6045 (tiež Arp 71) je špirálová galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 27. júna 1886. Halton Arp ju zaradil do svojho katalógu podivných galaxií medzi špirálové galaxie s malým sprievodcom s veľkou plošnou jasnosťou.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 6046

NGC 6046 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 14. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,5.
NGC 6047

NGC 6047 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 27. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,7.
NGC 6048

NGC 6048 je galaxia v súhvezdí Malá medvedica, ktorú objavil William Herschel 6. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,3.
NGC 6049

NGC 6049 je hviezda v súhvezdí Had, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 24. apríla 1830.
NGC 6050

NGC 6050 je špirálová galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 27. júna 1886. Je v zrážke s druhou špirálovou galaxiou, IC 1179. Halton Arp ich zaradil do svojho katalógu podivných galaxií ako dvojicu interagujúcich galaxií. Sú spojené špirálovým ramenom, ktoré tvorí interakčný most. V ňom sa nachádza ďalšia galaxia (SDSSCGB 4240.3), ktorá s nimi tiež interaguje.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 6051

NGC 6051 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 20. júna 1881.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 6052

NGC 6052 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 2. júla 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,3.
NGC 6053

NGC 6053 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 8. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,7.
NGC 6054

NGC 6054 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 27. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
NGC 6055

NGC 6055 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 8. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 6056

NGC 6056 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 8. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 6057

NGC 6057 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 8. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,7.
NGC 6058

NGC 6058 je planetárna hmlovina v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 18. marca 1787.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,9.
NGC 6060

NGC 6060 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 22. júna 1876.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 6061

NGC 6061 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 8. júna 1886.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6062

NGC 6062 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 20. júna 1884.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,4.
NGC 6063

NGC 6063 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 10. júna 1882.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,2.
NGC 6065

NGC 6065 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 19. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 6066

NGC 6066 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil americký astronóm Lewis A. Swift 19. júna 1887.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,1.
NGC 6067

NGC 6067 je otvorená hviezdokopa v súhvezdí Pravítko, ktorú objavil austrálsky astronóm James Dunlop 8. mája 1826.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 5,6.
NGC 6068

NGC 6068 je galaxia v súhvezdí Malá medvedica, ktorú objavil William Herschel 6. decembra 1801.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,4.
NGC 6069

NGC 6069 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 21. júna 1882.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,3.
NGC 6070

NGC 6070 je galaxia v súhvezdí Had, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 18. septembra 1786.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,8.
NGC 6071

NGC 6071 je galaxia v súhvezdí Malá medvedica, ktorú objavil William Herschel 6. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14.
NGC 6072

NGC 6072 je planetárna hmlovina v súhvezdí Škorpión, ktorú objavil anglický astronóm John Herschel 7. júna 1837.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 11,7.
NGC 6073

NGC 6073 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 21. marca 1784.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,6.
NGC 6074

NGC 6074 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 21. júna 1874.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,5.
NGC 6075

NGC 6075 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 27. júna 1881.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,2.
NGC 6076

NGC 6076 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 24. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 14,4.
NGC 6077

NGC 6077 je galaxia v súhvezdí Severná koruna, ktorú objavil nemecký astronóm Albert Marth 24. júna 1864.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 13,8.
NGC 6078

NGC 6078 je galaxia v súhvezdí Herkules, ktorú objavil francúzsky astronóm Édouard Jean-Marie Stephan 21. júna 1876.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 15,2.
NGC 6079

NGC 6079 je galaxia v súhvezdí Drak, ktorú objavil britsko-nemecký astronóm William Herschel 6. mája 1791.
Jej zdanlivá hviezdna veľkosť je 12,7.