Krízový manažment

Krízový manažment (iné názvy: manažment kríz, krízové riadenie, riadenie kríz, ako činnosť aj krízové manažérstvo) je:
Krízový manažment sa môže týkať akejkoľvek organizácie (zoskupenie štátov, štát, podnik, územie, časť podniku atď.)
Termín krízový manažment (crisis management) vznikol pôvodne na začiatku 60. rokov v súvislosti s tzv. karibskou krízou a mal výhradne vojensko-politický význam. Ten si zachoval doteraz, v súčasnosti však nadobúda širší obsah. O krízovom manažmente sa napr. hovorilo v súvislosti s riešením krízy v bývalej Juhoslávii, krízovým manažmentom sa nazýva aj príprava a realizácia vojenských opatrení na Blízkom východe v súvislosti s vojnou v Iraku a pod. Subjektom takto poňatého krízového manažmentu je štát, častejšie skupina štátov, resp. ich politické či vojensko-politické zoskupenia (NATO, Európska únia a pod.).
Postupne sa termín „krízový manažment“ dostal aj do ekonomického života v súvislosti s riešením ekonomických krízových situácií (neočakávané zvýšenie cien zdrojov, finančná kríza, krach kooperujúcich partnerov, odchod kľúčových manažérov a špecialistov a pod.).
V anglicky hovoriacich krajinách, najmä v súvislosti s prírodnými katastrofami a priemyselnými haváriami, je častejší pojem "núdzový" alebo "záchranný" manažment (emergency management). Pojem "crisis management" sa objavuje častejšie v súvislostiach s riadením konkrétnej krízy ekonomického charakteru v podnikoch, alebo riadením krízovej situácie (spôsobenej prírodnými a technologickými haváriami) manažmentom podniku. To len dokumentuje zložitosť presného vymedzenia pojmov tak, aby nedochádzalo k nedorozumeniam. V Rusku sa používa pojem "protikrízové riadenie" (antikrizísnoje upravlenie), ktoré svojím obsahom naznačuje hlavný zmysel činnosti krízového manažmentu. V posledných desaťročiach sa termínom „krízový manažment“ najmä v európskych krajinách označuje systém opatrení pri predchádzaní katastrofám rôzneho charakteru, ako aj proces ich realizácie a riadenie procesu odstraňovania následkov a obnovy. V tomto prípade ide o systém funkcií realizovaných predovšetkým orgánmi verejnej správy.
V odbornej literatúre je krízový manažment definovaný ako:
Špecifická činnosť riadiaceho subjektu," ale je vnímaný aj ako sústava inštitúcií zaoberajúcich sa analýzou možností vzniku kríz v danom systéme, ich príčin a možných následkov a hľadaním opatrení a nástrojov na ich predchádzanie a na eliminovanie negatívnych dôsledkov v prípade ich vzniku, z teoretického hľadiska je to logicky usporiadaný súbor poznatkov o možných krízových javoch, ich príčinách a dôsledkoch na úrovni spoločnosti ako celku, bezpečnosti štátu, hospodárskej činnosti a tiež o princípoch, metódach a opatreniach na ich riešenie" "(Šimák, 2016)."
Krízový manažment ako proces môže byť definovaný ako:
V súčasnosti sa ustaľuje názor, že pod pojmom krízový manažment treba chápať cieľavedomý koordinovaný proces zameraný na prevenciu, elimináciu priebehu a odstraňovanie dôsledkov javov, ohrozujúcich alebo schopných významným spôsobom ohroziť bezpečnosť spoločnosti, životy a zdravie ľudí, ich majetok ako aj životné prostredie "(Míka, 2013)."
Najčastejšie je krízový manažment vnímaný: 
Krízový manažment sa môže týkať akejkoľvek organizácie (zoskupenie štátov, štát, podnik, územie, časť podniku atď.)
Vzhľadom na rôzne oblasti spoločenského života, v ktorých sa krízový manažment môže uplatňovať, na rôzne typy subjektov ako aj rôzne úrovne riadenia, je možné krízový manažment ponímať nasledujúco:
1. Krízový manažment ako systém a proces "vojensko-politických opatrení".
2. Krízový manažment ako systém opatrení štátu, orgánov verejnej správy, podnikov a ďalších organizácií zameraný "na prevenciu, zníženie a elimináciu zdrojov kríz, na odstraňovanie dôsledkov" prírodných katastrof, technologických a ekologických havárií, zdravotných kríz a humanitárnych katastrof.
3. Krízový manažment ako systém zásad a opatrení hospodárskych subjektov, najmä priemyselných podnikov, zameraný na r"iešenie situácií ohrozujúcich ich prosperitu a ekonomickú stabilitu".
Krízový manažment podniku.
Krízový manažment je súhrn činností, ktoré sa týkajú sledovania rizikových činiteľov, prevencie vzniku krízových situácií, plánovania, organizovania, uskutočňovania a kontroly činností určených na tvorbu podmienok na predchádzanie vzniku krízových situácií a na samotné riešenie krízových situácií. Krízový manažment je aj sústava príslušných pracovníkov.
Každá spoločnosť sa skôr či neskôr dostane do krízovej situácie. Otázka je či to bude nepatrná alebo veľká kríza. Prežitie spoločnosti tak závisí na stupni pripravenosti, kvalite tímu krízového manažmentu, efektívnosti realizácie krízového plánu a jeho sledovanie po udalosti. Kríza môže byť minimalizovaná včasným, ráznym a efektívnym konaním.
Kríza sa môže definovať ako séria udalostí, zvyčajne neočakávaných, ktoré tvoria veľmi skutočný potenciál pre nepriaznivé až katastrofické následky. Nastáva priamo a nedá sa predvídať. Bez ohľadu na právne hľadisko každej krízovej situácie, vnemy vytvorené od začiatku až do vyriešenia krízy môžu dramaticky zasiahnuť dobrú povesť a finančnú pozíciu firmy.
Krízový manažment štátu.
V Zákone NR SR č.. 387/2002 sa používa termín "krízové riadenie mimo času vojny a vojnového stavu" (legislatívna skratka znie krízové riadenie) a definuje sa ako "súhrn riadiacich činností orgánov krízového riadenia, ktoré sú zamerané na analýzu a vyhodnotenie bezpečnostných rizík a ohrození, plánovanie, prijímanie preventívnych opatrení, organizovanie, realizáciu a kontrolu činností vykonávaných pri príprave na krízové situácie (mimo času vojny a vojnového stavu) a pri ich riešení."
Orgánmi krízového riadenia (od najvyššieho po najnižší) na Slovensku sú:
Krízová situácia (mimo času vojny a vojnového stavu) je definovaná ako "obdobie, počas ktorého je bezprostredne ohrozená alebo narušená bezpečnosť štátu a ústavné orgány môžu po splnení podmienok stanovených v ústavnom zákone alebo osobitnom zákone na jej riešenie vyhlásiť výnimočný stav, núdzový stav alebo mimoriadnu situáciu."
Vo všeobecnosti existuje však viacero druhov krízovej situácie.
Krízový štáb.
Krízovým štáb je výkonný orgán orgánu krízového riadenia, ktorého úlohou je analyzovať riziká krízovej situácie, navrhovať opatrenia na jej riešenie a koordinovať činnosť zložiek v jeho pôsobnosti v období krízovej situácie.
Krízový štáb je zvyčajne nie stálym orgánom, aktivuje sa až pri bezprostrednom nebezpečenstve vzniku krízovej situácie alebo pri vyhlásení krízového stavu, pôsobí iba dočasne.
Krízový štáb je skupina osôb, ktorú si obvykle vedúci predstavitelia štátu, vlády, ministerstva, inštitúcie, organizácie alebo obce zriaďuje ako svoj pracovný orgán pre riešenie krízových situácií, katastrof a iných ohrození. Členmi štábu sú obvykle rôzni vedúci pracovníci (odborníci), ktorí môžu v takýchto situáciách pod vedením šéfa krízového štábu koordinovať spoločnú činnosť, zhromažďovať a vyhodnocovať dôležité informácie, pripravovať významnejšie rozhodnutia, uvádzať ich do praxe a vyhodnocovať ich dopady.
Ústredný krízový štáb SR.
Krízový štáb alebo krízové štáby môžu byť zriaďované na rôznej úrovni alebo úrovniach. Na najvyššej úrovni je ústredný krízový štáb SR. Napríklad v súvislosti s pandémia ochorenia COVID-19 na Slovensku 27. februára 2020 Bezpečnostná rada SR zriadila ústredný krízový štáb (jeho predsedom bola minister/ka vnútra SR a v prípade potreby mohli vyhlásiť núdzový stav). Potom s rovnakým cieľom boli vytvorené krízové štáby aj na nižších úrovniach a organizáciách.
Podľa svojho postavenia a právomocí krízový štáb koordinuje napríklad činnosti útvarov ministerstva, Polície SR, Hasičského záchranného zboru a Integrovaného záchranného systému.
Legislatíva orgánov krízového riadenia.
a)      bezpečnostné rady
b)      krízové štáby