Vráble

Vráble (, historický názov "Werebel") je mesto ležiace v Nitrianskom kraji. V meste je rímskokatolícky kostol Panny Márie Kráľovnej (Uhorska) z roku 1901 a kaplnka sv. Urbana.
Polohopis.
Mesto sa nachádza v severovýchodnej časti Podunajskej pahorkatiny, v časti Žitavská pahorkatina na strednom Požitaví, juhovýchodne od Nitry. Zo severu na juh preteká rieka Žitava, ktorá tu priberá Širočinu, Hosťovský a Telinský potok. Centrom mesta prechádza cesta NitraLevice, ktorú križuje cesta II/511 zo Zlatých Moraviec na Dvory nad Žitavou. Západným okrajom mesta vedie železničná trať Nové Zámky – Zlaté Moravce.
Dejiny.
Územie mesta bolo osídlené už v neolite (6000 – 2000 pred Kr.). Archeologicky je doložené opevnené sídlisko hatvanskej a maďarovskej kultúry zo staršej doby bronzovej, kostrové hroby zo strednej doby bronzovej, sídlisko halštatské a laténske, germánska osada z 2. – 4. storočia, slovanské sídlisko z 9. storočia. Neďaleko mesta sa v lokalite "Fidvár" nachádza ďalšie archeologické nálezisko opevneného mesta, datovaného do rokov 2100 až 1800 pred Kr., zaradených do staršej bronzovej doby. Viac ako 160 radiálne usporiadaných obydlí poskytovalo prístrešie až pre 1000 obyvateľov, čo bolo na tú dobu veľké sídlo.
Vráble sú prvýkrát písomne doložené v roku 1265 ako "Verebeb". V roku 1294 už boli trhovým mestečkom. V erbe mali postavu svätého Vojtecha. Od počiatku stredoveku patrilo mestečko ostrihomskému arcibiskupstvu, kostol a fara sú doložené v roku 1359. Od polovice 16. storočia sa vyvíjali ako zemepanské mestečko a bola tu zriadená poštová stanica. V čase protitureckých bojov boli Vráble dôležitým oporným bodom. Prvým náporom Turkov bolo mestečko vystavené už v roku 1530. Až v roku 1624 sa rozhodlo, že tu bude postavená cisárska pevnosť na obranu mesta. Jej obrancovia mestečko pred Turkami v roku 1626 uchránili, ale v roku 1653 Turci obranu prekonali a mesto vypálili. Cisársku pevnosť sa však podarilo obnoviť. Napokon ju Turci zničili v roku 1663.
V 17. storočí v meste pôsobili cechy čižmárov, mlynárov, mäsiarov a kožušníkov, v 18. – 19. storočí tu sídlil soľný úrad so skladom. Poľnohospodársky charakter mesta pretrval až do konca 19. storočia. Stoličný dom bol vybudovaný v roku 1821, súvislá zástavba meštianskych domov na Hlavnej ulici v centre mesta vznikla až koncom 19. storočia. Vznikli tak nové priestory na obchodnú a podnikateľskú činnosť, v rovnakom období bola vybudovaná octáreň, Ľudová a Agrárna banka, meštianska škola, či budova okresného úradu. Rímskokatolícky kostol Preblahoslavenej Panny Márie bol postavený v rokoch 1898 až 1901, staršia klasicistická kaplnka sv. Urbana vo vinohradoch pochádza z roku 1813 a kaplnka rodiny Néčei je z roku 1910.
V roku 1918 po rozpade Rakúsko-Uhorska sa mesto stalo súčasťou Česko-Slovenska. Výsledkom Prvej Viedenskej arbitráži bolo, že Vráble sa stali súčasťou Maďarska v rokoch 1938 – 1945. Vinárska tradícia oblasti bola posilnená v roku 1946, kedy tu vznikol výkup hrozna a boli budované rozsiahle pivnice. Od roku 1971 tu Vinárske závody Bratislava vyrábali mnohé obľúbené vína.
Do roku 1960 boli Vráble okresným mestom, 1. januára 1975 boli k mestu pričlenené obce Dyčka a Horný Ohaj. V 70. rokoch boli vybudované sídliská Kaška, Lúky a Žitava. Po roku 1989 tu vzniklo niekoľko podnikov so zahraničnou účasťou, poskytujúce zamestnanie miestnym obyvateľom.
Obyvateľstvo.
Etnické zloženie obyvateľstva (sčítanie 2021).
a iní
Náboženské zloženie obyvateľstva (sčítanie 2011).
a iní