Vărchovrăch (horský hrebeň)

Vărchovrăch () je horský hrebeň a súčasne časť západorodopského dielu Černatica v pohorí Rodopy v plovdivskej oblasti južnom Bulharsku. V najvyššom bode dosahuje nadmorskej výšky 
Názov.
Názov Vărchovrăch je odvodený od rovnomenného vrchu s nadmorskou výškou , ktorý leží v centrálnej časti hrebeňa.
Lokalita.
Vărchovrăch tvorí severozápadnú časť západorodopského dielu Černatica. Južná hranica hrebeňa Vărchovrăch susedí s masívom vrchu Modăr Západnú hranicu tvorí hlboká dolina rieky Văča, ktorá hrebeň oddeľuje od Batašskej planiny. Východnú hranicu tvorí dolina rieky Părvenecka reka, ktorá Vărchovrăch oddeľuje od černatického hrebeňa Sredňa. Severnú hranicu tvoria svahy, ktoré sa spúšťajú do Hornotráckej nížiny, pričom centrálne severné a severovýchodné svahy sú veľmi prudké a severozápadné sú miernejšie, stupňovité a na ich úpätí ležia mestá Kričim a Peruštica, ako aj dedina Ustina.
Všeobecná charakteristika.
Vărchovrăch je jedným najväčších hrebeňov západorodopského dielu Černatica. Hlavný hrebeň sa začína v južnej časti vrchom Golica odkiaľ pokračuje smerom na sever, kde nad dedinou Čuren zatáča smerom na severovýchod a končí sa pri dedine Chrabrino na hranici s Hornotráckou nížinou. Stredná nadmorská výška hrebeňa je približne Hlavný hrebeň je vo vrcholovej časti pomerne ploský a zalesnený, pričom od začiatku hrebeňa v južnej časti až po vrch Vărchovrăch prevládajú ihličnaté lesy a od tohto vrchu smerom na sever listnaté lesy.
Hrebeňom v období antiky prechádzali dôležité trácke a rímske cesty.
Najvyššie vrchy.
Najvyšším vrchom Vărchovrăchu je vrch Golica, ktorý dosahuje nadmorskej výšky Medzi ďalšie najvyššie vrchy hrebeňa patria napríklad Vărchovrăch, Markova čuka, Komarov kamăk, Vrăchče, Vichrolom a ďalšie.
Klíma.
Podnebie je na teritóriu hrebeňa mierne kontinentálne s horskými klimatickými vplyvmi. Hmly sa vyskytujú len zriedkavo. Napriek dolinám s prudkými svahmi sa z dôvodu hustého zalesnenia v oblasti Vărchovrăchu nevyskytujú lavíny.
Vodstvo.
Na teritóriu Vărchovrăchu pramení pomerne veľké množstvo rodopských riek, ktoré vytvárajú hlboké a strmé doliny. Rieky sú krátke a stekajú na územie Hornotráckej nížiny, kde sa vlievajú do rieky Marica, ktorej sú pravými prítokmi. Najdôležitejšia z nich je Părvenecka reka, nazývaná aj Tămrăška reka, alebo Tămrăš.
Pôdy.
Na území Vărchovrăchu prevažujú hnedé horské a lesné pôdy.
Obývané miesta.
Na úpätí severozápadných svahov hrebeňa Vărchovrăch sa nachádzajú mestá Kričim a Peruštica, a dedina Ustina. Pri severovýchodných svahoch hrebeňa ležia dediny Brestovica a Chrabrino. V centrálnej časti hrebeňa ležia dediny Čuren a Skobelevo.
Turizmus.
Vărchovrăch patrí k turisticky bohato navštevovaným častiam Rodop. Na jeho území sa nachádzajú dobre vybudované turistické cesty a nachádzajú sa tu aj horské chaty. K obľúbenosti prispievajú aj dobré klimatické podmienky, prírodné bohatstvo, vrátane výskytu množstva druhov lesných plodov, ako aj blízke historické kultúrne objekty. K turizmu prispieva aj blízka vzdialenosť oblasti k oblastným mestám Plovdiv a Pazardžik. Najlepšími východiskovými miestami k návšteve Vărchovrăchu sú mesto Peruštica, ako aj horská chata Vărchovrăch, ktorá leží v nadmorskej výške uprostred borovicového lesa južne od rovnomenného vrchu a je vďaka svojej centrálnej polohe ako aj kapacite (patrí k najväčším horským chatám v Bulharsku) dobrým východiskovým bodom k turistike do oblasti hlavného hrebeňa Vărchovrăchu.
Kultúrne pamätihodnosti.
Zaujímavým bodom je z hľadiska kultúrnych pamiatok historické mesto Peruštica s množstvom pamiatok z obdobia bulharského národného obrodenia a odkazmi na aprílové povstanie, ktorého sa občania Peruštice významným spôsobom zúčastnili a z tohto dôvodu bolo mesto vypálené a veľká časť obyvateľstva zavraždená. Pri meste sa nachádzajú taktiež pamiatky z tráckeho a rímskeho obdobia z ktorých vyniká predovšetkým tzv. Červený chrám, ktorý leží v miestnej časti Pastuša a bol postavený období 4.6. storočia. Významnou pamiatkou sú aj ruiny pevnosti Momino kale na vrchole ťažko prístupného, vysokého vrchu nad dedinou Skobelevo.