Tagged Image File Format

Tagged Image File Format (skr. TIFF) je jeden zo súborových formátov pre ukladanie rastrovej počítačovej grafiky. Formát TIFF tvorí neoficiálne štandard pre ukladanie snímok určených pre tlač. TIFF je zložitejší formát oproti iným formátom pre ukladanie rastrovej grafiky. Tento formát vytvorila v roku 1986 spoločnosť Aldus. TIFF umožňuje ako jeden z mála grafických formátov viacstranové súbory a preto sa často používa napríklad pre ukladanie faxov prijatých pomocou počítača a ISDN karty či faxmodemové karty.
Dejiny.
Súslovie "Tagged Image File Format", alebo tiež, "Tag Image File Format", bolo používané ako podtitulok v niektorých predchádzajúcich verziách špecifikácií formátu TIFF. Terajša špecifikácia TIFF formátu, TIFF 6.0, už nijako nepripomína a nezmieňuje toto súslovie; názov je teraz jednoducho len "TIFF".6.0.
TIFF bol pôvodne vytvorený na skúšku, za účelom získania jednotného formátu pre stolné skenery v polovici 80. rokov. Tento formát mal byť zhodný pre väčšinu naskenovaných obrazových formátov, aby sa zamedzilo problémom s vývojom formátov podliehajúcich autorským právam rôznych tvorcov. Sprvu bol TIFF iba binárnom obrazovým formátom; v tej dobe to bolo všetko, čo skenery mohli zatiaľ ponúknuť. Hneď ako sa skenery stali výkonnejšími, a pamäť stolových počítačov oveľa väčšie, TIFF sa rozrastal ako formát čiernobielych a potom aj farebných obrazov.
Flexibilné možnosti.
TIFF je flexibilný a adaptabilný formát. Môže niesť rozmanité obrazy a dáta v rade za sebou vďaka obsiahnutiu „tagov“ v začiatku súboru. Tagy môžu naznačovať základnú stavbu obrazu, ako jeho veľkosť, alebo môžu definovať ako sú vystavané dáta obrazu a či sú využité možnosti premenlivej obrazovej kompresie. Napríklad, TIFF môže byť použitý ako obal pre JPEG a RLE komprimované obrazy. TIFF súbor môže tiež obsahovať vektorovo umiestnený Clipping path (osnovu, ktorá oreže či orámuje hlavný obraz). Schopnosť ukladať obrazové dáta v bezstratovom formáte robí z TIFF súborov užitočnú metódu pre archiváciu obrázkov. Na rozdiel od štandardných JPEG súborov, TIFF súbory, využívajúce bezstratovú kompresiu (alebo úplne žiadnu kompresiu), môžu byť editované a znovu ukladané bez utrpení kompresných strát. Iné voľby súboru TIFF obsahujú viacnásobné vrstvy či stránky.
Aj keď je to dnes už široko rozšírený a prijatý štandard formátu, jeho rozširovanie viedlo k problémom kompatibility. Podľa špecifikácie TIFF majú programátori voľnú ruku v špecifikáciách nových tagov a volieb, ale nie všetky programy majú podporu pre všetky tagy, ktoré boli vytvorené. Ako výsledok sa najmenším spoločným menovateľom čoskoro stal takzvaný „Baseline TIFF“ (základný TIFF). Dnes obrovská väčšina TIFF súborov, a kód ktorý ich číta, je založená na 32-bit CMYK či 24-bit RGB nekomprimovanom obraze.
Špecifikácia TIFF 6.0 definuje takzvaný „Baseline TIFF“ (základný TIFF), ktorý by mali podporovať všetky aplikácie pracujúce s TIFF. Ten okrem iných vlastností predpisuje tri povinne podporované kompresné schémy: nekomprimované obrázky, kompresiu Packbits a kompresiu CCITT Huffman RLE. Programy podporujúce len „základné TIFF“ nemusia vo viac-stranovom TIFF súbore (ktorý obsahuje niekoľko obrázkov) zobraziť alebo umožniť upravovať žiadny obrázok, okrem prvého. Špecifikácia okrem „základného TIFF“ definuje tiež voliteľné vlastnosti nad rámec „základného TIFF“ formátu, ďalej rozšírenie špecifikácie ("TIFF extensions") a tiež možnosti doplnenia ľubovoľných „súkromných“ vlastností formátu („Private tags“). Podpora vlastností TIFF nad rámec Baseline TIFF sa môže veľmi líšiť medzi rôznymi aplikáciami. Preto sa môže stať, že obrázok používajúci vlastnosti nad rámec Baseline TIFF nebude možné v niektorých programoch plnohodnotne zobraziť. Väčšina aplikácií zvláda kompresie Packbits, CCITT Huffman RLE, čiernobiele kompresie CCITT T.4 (známe ako fax group 3), kompresiu CCITT T.6 (fax group 4) a LZW.
TIFF má možnosť využívať LZW kompresiu, bezstratovú dátovú kompresnú techniku ​​pre redukciu veľkosti súboru. Do roku 2004 bolo využitie tejto možnosti obmedzené, pretože technika LZW bola predmetom niekoľkých patentov. Avšak, týmto patentom už skončila ich platnosť.
Každý TIFF súbor začína 2-Bytovým indikátorom Bytového poradia: „II“ pre little endian a „MM“ na big endian bytové radenia. Nasledujúce 2 Byty reprezentujú číslo 42. Číslo 42 bolo vybrané „pre svoj hlboký filozofický význam.“ Čítanie čísla 42 je závislé na Bytovom poradí indikovanom v prvých 2 Bytoch. Čítanie všetkých slov, dvojslov, atď., V TIFF súbore je založené na indikovanom Bytovom poradí.
TIFF v dokumentovom zobrazovaní.
TIFF formát je štandardom pre dokumentové zobrazovanie a systémy dokumentovej správy. V tomto prostredí je bežne využívaný s CCITT Group IV 2D kompresiou, ktorá podporuje čiernobiele (tiež nazývané bizonálne či monochromatické) obrazy. Vo veľkoobjemových prostrediach sú dokumenty typicky skenované čiernobielo (skôr ako farebne či v odtieňoch sivej) kvôli zachovaniu kapacity pamäte. Priemerné naskenovanie strany formátu A4 zaberie 30 kilobytov (KB) dát v rozlíšení 200 ppi a 50 KB dát v rozlíšení 300 ppi. 300 ppi je oveľa viac obvyklé rozlíšenie ako 200 ppi.
Pretože TIFF formát podporuje viacnásobnosť stránok, viacstránkové dokumenty môžu byť uložené ako jednotlivé TIFF súbory, skôr než ako séria súborov pre každú naskenovanú stranu.
Organizácia TIFF formátu.
Každá dátová štruktúra TIFF začína hlavičkou zvanou TAG. Umiestnenie všetkých položiek v súbore sa môže meniť podľa použitého programu pre zápis TIFFu.
Parametre formátu TIFF.
Baseline TIFF.
Známy taky pod označením "TIFF 6.0, Part 1: Baseline TIFF"