Svetová obchodná organizácia

Svetová obchodná organizácia alebo WTO (z angl. "World Trade Organization") je medzinárodná organizácia zaoberajúca sa pravidlami obchodu medzi členskými krajinami za účelom odstraňovania tarifných a netarifných prekážok v obchode. Vytvára pravidlá pre medzinárodný obchod a rieši spory medzi jednotlivými členskými štátmi, z ktorých všetky podpísali približne 30 dohôd. 
Centrála WTO sa nachádza vo Švajčiarsku v Ženeve. Súčasným generálnym riaditeľom je Brazílčan Roberto Azevedo. Predposledným generálnym riaditeľom bol Pascal Lamy od 1. septembra 2005 do augusta 2013. Pred ním túto pozíciu zastával Supachai Panitchpakdi. 
WTO má 164 členov (2. marec 2013). Medzi posledných zaradených členské štáty patria Tonga (27. júl 2007), Ukrajina (16. máj 2008), Kapverdy (23. júl 2008)., Čierna hora (29. apríl 2012), Samoa (10. máj 2012), Rusko (22. august 2012), Vanuatu (24. august 2012).
Všetky členské krajiny si musia vzájomne udeliť status „most favoured nation,“ z čoho vyplýva, že členská krajina musí používať rovnaký meter na všetky ostatné členské krajiny (WTO, 2004c). 
Dejiny.
Brettonwoodska konferencia navrhla vytvorenie Medzinárodnej obchodnej organizácie (ITO z angl. "International Trade Organization"), ktorá mala vytvárať pravidlá a regulovať obchod medzi krajinami. Charta ITO bola odsúhlasená na konferencii Organizácie Spojených národov v Havane na Kube v marci roku 1948. Neuspela však, pretože ju zablokoval Senát USA. Niektorí historici si myslia, že ITO takto dopadla, pretože americkí obchodníci sa báli možných regulácií zo strany ITO. 
Jediný prvok, ktorý prežil je Všeobecná dohoda o clách a obchode (GATT). Po ôsmom kole rokovaní „Uruguajskom kole“ v roku 1995 GATT zavŕšil svoju existenciu vytvorením WTO. Stanovy a zmluvy GATTu prevzala WTO, ktorá bola poverená ich spravovaním spolu s ďalšími asi tridsiatimi dohodami. WTO má v náplni práce aj riešenie nezhôd medzi jednotlivými členmi. Na rozdiel od GATT má WTO aj oveľa bujnejší aparát.
Poslanie.
WTO sa snaží zväčšiť objem medzinárodného obchodu podporou odstraňovania prekážok, a takisto sa snaží vytvoriť miesto pre diskusiu. 
Princípy Obchodného Systému 
Štruktúra.
Všetci členovia sa môžu podieľať na práci všetkých výborov, pracovných skupín atď. s výnimkou odvolávacej komisie, panelov na urovnávanie sporov a mnohostranných výborov. 
 Najvyšší Stupeň: Ministerská konferencia 
Najvyššiu hodnosť vo WTO zastáva ministerská konferencia ktorá musí zasadať aspoň raz za dva roky. Ministerská konferencia predstavuje všetkých členov WTO z ktorých všetci sú krajiny alebo colné únie. Táto skupina môže robiť rozhodnutia vo všetkých veciach všetkých multilaterálnych dohôd. 
Druhý Stupeň: Generálne Zhromaždenie
Tretí Stupeň: Rada Pre Obchod
Štvrtý Stupeň: Pomocné Skupiny
Iné výbory
Vyjednávanie.
Väčšina medzinárodných organizácií pracuje na princípe čo krajina to hlas, alebo každá krajina istý počet hlasov (zvyčajne závisiacich na populácii alebo inom faktore). Ale vo WTO je veľa rozhodnutí prijímaných dohodou všetkých členov. Výhoda tohoto typu rozhodovania je, že všetky strany sú spokojné pretože sa prijalo to najpopulárnejšie riešenie. Najväčšou nevýhodou je že rokovania zaberajú nekonečne veľa času a konečné rozhodnutie je vyjadrené tak aby sa dalo v budúcnosti čo najťažšie interpretovať. 
Protesty.
Od svojho vzniku v roku 1995 je WTO cieľom protestov antiglobalistov.