Mestská knižnica v Bratislave

Mestská knižnica v Bratislave bola založená 1. októbra 1900. Stav knižničného fondu je v súčasnosti takmer 300 tisíc zväzkov. Fondy Mestskej knižnice možno nájsť na troch miestach: v budove na Klariskej ulici 16, kde je v rámci úseku odbornej literatúry a študovní aj ojedinelé oddelenie pre nevidiacich a slabozrakých, v budove na Laurinskej ulici 5, kde je úsek krásnej a cudzojazyčnej literatúry, a v budove na Kapucínskej ulici 1-3, kde je úsek umenovednej a hudobnej literatúry a literatúry pre mládež.
História.
Prvou knižnicou prístupnou verejnosti v Bratislave bola súkromná šľachtická Aponiovská knižnica v novopostavenej budove vedľa Župného domu (dnes už neexistuje), slávnostne otvorili 13. júna 1827. V roku 1868 ju gróf Aponi presťahoval do Oponíc aj preto, že v roku 1867 na základe Justiho iniciatívy bol Aponiho palác odkúpený mestom pre potreby magistrátu.
Aponiovská knižnica pôsobila v prospech rozvoja maďarskej vlasti. Po rakúsko-uhorskom vyrovnaní v roku 1867 vyvstala extrémna potreba rozvoja maďarčiny, pretože úradným jazykom bola od počiatku latinčina, v rokoch 17841790 a 18491860 nemčina a v rokoch 1836/18441849 a maďarčina len od roku 1860. V rámci vtedajšej maďarizácie nemec Heinrich Justi získal zásluhy aj za založenie mestskej knižnice, ktorá bola oficiálne otvorená až v roku 1900.
V Bratislave už koncom 18. storočia existovala súkromná požičovňa kníh na Hlavnom námestí, ktorú otvoril kníhkupec Jozef Landes. Existovala aj knižnica spolku Občiansky krúžok ("Polgári kör"), ktorý vznikol v apríli 1848. V roku 1861 túto knižnicu prevzal Národný krúžok ("Nemzeti kör") a knižnicu sprístupnil širšej verejnosti. V roku 1871 sa premenovali na Krúžok pokrokových občanov ("Haladó kör"). V roku 1894 knižnicu od spolku právne aj hospodársky odčlenili a mestské zastupiteľstvo sa v roku 1900 uznieslo, že knižnicu prevezme do svojej správy mesto Bratislava. Aby sa knižnica nerozpadla začala knižničná komisia zložená z bývalých členov spolku a mesta bojovať o štátnu a mestskú finančnú podporu. Hlavný inšpektorát múzeí a knižníc vyslal do Bratislavy svojho zástupcu, aby opodstatnenosť tejto požiadavky preskúmal. Ministerstvo kultu knižnici prisľúbilo finančnú pomoc a následne tak urobilo aj mesto.
V terajšej budove Univerzitnej knižnice na Michalskej ulici č. 1 od 1. októbra 1900 v troch malých miestnostiach na prízemí tak aj Justiho pričinením sídlila Mestská knižnica slobodného kráľovského mesta Bratislavy.
Výber najstarších významných udalostí z histórie knižnice.
1904 – knižnica sa presťahovala do Primaciálneho paláca. Úradné miestnosti boli v zadnom trakte na prvom poschodí, sklad kníh v troch miestnostiach v mezaníne.
1914 – po založení kráľovskej (maďarskej) Alžbetínskej univerzity vznikla aj jej univerzitná knižnica. Z mestskej knižnice, ktorej fondy sa medzitým rozrástli na 28 887 zväzkov, sa na základe rozhodnutia ministra kultu mala ich veľká časť presunúť do novovznikajúcej knižnice v univerzite spolu s riaditeľom Emilom Kumlikom. Mestský archivár Ján Nepomuk Batka mal spolu s ďalšími členmi mestskej rady výhrady proti takémuto rozhodnutiu. Nechcel dopustiť, aby sa jeho zbierky, ktoré daroval mestskej knižnici, presúvali. Batkov dar s niektorými ďalšími zväzkami teda ponechali mestu a zvyšok – asi 23 715 zväzkov previedli do univerzitnej knižnice. 28. júla 1914 však vypukla 1. svetová vojna a tak Mestská knižnica so zostatkom kníh len živorila.