Bombardovanie Dubnice nad Váhom 7. júla 1944

Bombardovanie Dubnice nad Váhom 7. júla 1944 bol nálet amerických vzdušných síl na Škodove závody v Dubnici nad Váhom počas druhej svetovej vojny. Celkovo 20 bombardérov B-24 Liberator 15. leteckej armády zaútočilo 7. júla 1944 počas náletu na rafinériu Odertal na juhu dnešného Poľska (vtedy na území Nemecka) na náhradný cieľ – zbrojovku v Dubnici na Slovensku, ktorá bola v tom čase súčasťou koncernu Herman Göring Waffenwerke. Nálet poškodil viacero objektov zbrojovky a kvôli následným absenciám robotníkov obávajúcich sa opakovania náletu došlo k poklesu vojnovej výroby.
Predohra.
Zbrojársky podnik v Dubnici nad Váhom bol založený v období predvojnovej konjunktúry v roku 1937. Patril koncernu Škoda Plzeň. Závod bol vybudovaný ako polopodzemná prevádzka a systematicky bol dobudovávaný ako uzavretý technologický cyklus od výroby polotovarov, mechanického opracovania, výroby špeciálneho náradia až po skúšky hotových delostreleckých systémov. Počas vojny sa podnik dostal pod kontrolou Herman Göring Waffenwerke a vyrábal pre Nemecko delostrelecké zbrane, muníciu, súčiastky námorných torpéd či leteckých motorov. Na sklonku vojny sa pripravovala aj výroba súčiastok rakiet V2.
Dňa 11. decembra 1941, potom ako Japonsko napadlo Spojené štáty náletom na Pearl Harbor, Nemecko vyhlásilo USA vojnu. Predseda vlády a minister zahraničných vecí Slovenskej republiky Vojtech Tuka vyhlásil vojnu Spojeným štátom a Veľkej Británii v mene SR 12. decembra.
Na rozdiel od vojny s Poľskom a Sovietskym zväzom nezahájila Slovenská republika voči západným veľmociam žiadne priame vojenské kroky. V lete 1943 sa územie Slovenského štátu dostalo do dosahu amerických vzdušných síl v Stredomorí. Koncom roka sa 15. letecká armáda zapojila do ničenia vybraných strategických cieľov v strednej Európe a 16. júna 1944 uskutočnila prvý nálet na Slovenskobombardovanie bratislavskej rafinérie Apollo.
Konštrukcia dubnickej zbrojovky bola – vďaka exilovej vláde v Londýne – Spojencom známa. Výrobný blok chránila tzv. nárazová doska, tvorená 2,2 metrami železobetónu, 2 metrami hliny a 0,8 metrami stropu, ktorá nemohla byť zničená ani pri použití časovaných bômb najväčšieho kalibru. Preto dubnická zbrojovka napriek dôležitosti produkcie nefigurovala na zozname primárnych cieľov leteckých náletov, ale len ako príležitostný cieľ, hlavne z psychologických dôvodov.
Priebeh.
Dňa 7. júla 1944 bola cieľom náletu 15. leteckej armády rafinéria Odertal na juhu dnešného Poľska (vtedy na území Nemecka). Letecký poplach v Dubnici nad Váhom bol vyhlásený o 09:48 hod. V čase 10:45 hod. preletela nad mestom formácia lietadiel smerom na sever a asi o hodinu sa lietadlá vracali späť na juh na základne v Taliansku. Dvadsať bombardérov B-24 Liberator 454. bombardovacej skupiny nezhodilo kvôli poruche na zameriavači vedúceho stroja bomby nad rafinériou Odertal, preto sa počas letu späť táto skupina bombardérov oddelila a zo smeru Uherské Hradiště a Horná Súča napadla medzi 12:04 až 12:07 hod. príležitostný cieľ Škodove závody v Dubnici nad Váhom. Na cieľ dopadlo 195 kusov 500-librových bômb s celkovou hmotnosťou 48,75 ton.
Dubnickú zbrojovku chránili 30. a 32. delostrelecká protilietadlová batéria pod velením stotníka Juraja Hinterbuchnera a por. Slavomíra Šimonoviča. Pozícia 30. DPLB bolo zhruba 100 metrov od dubnickej hydrocentrály a 32. DPLB sa nachádzala pri obci Prejta. Dva kanóny z uvedených batérií boli umiestnené v obci Príles. Obe batérie boli vybavené protilietadlovými kanónmi vzor 22 kalibru 83,5 mm s celkovým dostrelom 11 300 metrov a účinným dostrelom 7 000 metrov. Dňa 7. júla 1944 batérie vystrelili iba šesť granátov.
Obete.
Jedna z bômb zasiahla protiletecký kryt pred závodnou kantínou, kde sa ukrývali zamestnanci. Celkovo si nálet vyžiadal 16 ľudských obetí, väčšinou to boli nemeckí zamestnanci z krytu. Pohreb obetí náletu sa konal 10. júla 1944 o 16:00 hod. Zoznam obetí:
Fritz Lischewski, nar. 1917
Michal Uličný, nar. 1925
Gustáv Grob, nar. 1924
Jan Pöss, nar. 1917
Vilhelm Schiller, nar. 1917
Anna Rusnáková, nar. 1928
Jozef Ďurček, nar. 1919
Jozef Revický, nar. 1916
Anna Hoghová, nar. 1928
František Bludovský, nar. 1925
Anton Schüstale, nar. 1925
Magda Bayerova, nar. 1918
Hugo Homsath, nar. 1912
Ferdinand Frindt, nar. 1918
Fritz Mrotzek, nar. 1899
Jan Rosa, nar. 1912
Výsledky náletu.
Škody spôsobené náletom boli zhrnuté v správe č. 168Dôv.1944 zo dňa 10. júla 1944 adresovanej II/1. oddeleniu Ministerstva národnej obrany, Trenčianske Teplice (citované v pôvodnom znení).