Chmeľovec

Chmeľovec je obec na Slovensku v okrese Prešov. Najvýznamnejšou pamiatkou je románsky evanjelický kostol z prvej polovice 13. storočia.
Polohopis.
Obec leží na juhozápadných svahoch Nízkych Beskýd. Povrch odlesneného chotára je mierne zvlnený až mierne členitý. Nadmorská výška je v strede obce 350 m, v chotári 300–640 m. Najvyšší vrch nad obcou sa volá Haľagoš a má 642 m. Obec zo severu lemujú väčšinou zmiešané lesy.
Obec je vzdialená 13 km od krajského mesta Prešov. Cez obec prechádza cesta 3. triedy č. 3456. Zo západu susedí s obcou Podhorany a z východu s obcou Šarišská Trstená. Južne sa dá prejsť poľnou cestou aj do obcí Nemcovce a Lada.
Dejiny.
Vznik obce.
Obec bola založená ako sídlisko v 11. storočí z iniciatívy uhorských kráľov. Založili ju vojenskí strážcovia krajinskej cesty a pohraničia. Samotná obec vznikla približne v 2. polovici 12. storočia. Prvá doložená písomná zmienka sa datuje k roku 1251, kde je obec označovaná ako Cumlous. Približne v 13. storočí sa obec stala strediskom panstva zemanov. Uhorský kráľ Belo IV. v tomto čase povýšil rytiera Germana do vyššieho šľachtického stavu za verné služby. Do panstva spadali aj susedné obce Šarišská Trstená, Nemcovce, Čeľovce, Pušovce, Kuková, Lúčka. Z tohto obdobia pochádza aj dnes významný románsky kostol. Pôvodne bol zasvätený sv. Kozmovi a Damiánovi a spadal pod rímskokatolickú cirkev. V prvej štvrtine 15. storočia bol kostol vyzdobený freskami. Neskôr v čase reformácie kostol prešiel pod Evanjelickú cirkev, ktorá má kostol v správe do dnešného dňa.
15. – 19. storočie.
V roku 1427 patrila obec Bánovcom. V roku 1600 malo sídlisko 30 poddanských domov, kuriu zemanov, evanjelický a.v. kostol, faru a školu. V rokoch 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo 23 až 10 poddanských domácností, v roku 1828 bolo 42 domov a 329 obyvateľov, v roku 1900 bolo 268. Zaoberali sa poľnohospodárstvom a chovom dobytka.
20. storočie.
Chmeľovec je stále poľnohospodárskou obcou. Po vzniku prvej Česko-Slovenskej republiky došlo k zmene názvu na "Malý Chmeľov" ale používal sa aj pôvodný maďarský názov Komlóš. V roku 1927 došlo k úplnému poslovenčeniu na terajší názov Chmeľovec. Zmena prebehla na celom Slovensku a dotkla sa aj okolitých obcí.
II. svetová vojna.
Sčítanie obyvateľstva z roku 1940 obec mala 323 obyvateľov a 57 domov. V obci žilo aj 5 obyvateľov židovskej národnosti. V rámci procesu arizácie na Slovensku sa v roku 1942 robil súpis židov.
Samotná obec bola oslobodená spod fašistickej okupácie spolu s mestom Prešov a okolitými obcami 19. januára 1945 červenou armádou. Oslobodenie prebiehalo bez boja. Ozbrojené jednotky nacistického Nemecka Wehrmacht sa stiahli ešte deň pred príchodom osloboditeľskej armády.
Vznik JRD a násilná kolektivizácia.
Jednotné roľnícke družstvo (JRD) bolo založené v roku 1959. Časť obyvateľstva pracovala v priemyselných závodoch v Prešove. Obec bola súčasťou Šarišskej župy, potom do roku 1960 patrila do okresu Prešov a Prešovskéhokraja. Po roku 1968 bola súčasťou Východoslovenského kraja a okresu Prešov.
Od 1989 – súčasnosť.
Po páde komunistického režimu prešlo JRD do konkurzu a neskôr zaniklo. Po vzniku miestnej samosprávy v roku 1990 sa stal prvým starostom Jozef Majirský. V obci sa realizovalo viacero projektov, kde patrila oprava škôlky, hasičskej zbrojnice, rekonštrukcia obecného úradu.
Názov.
Vývin názvu obce
Obyvateľstvo.
Graf nižšie zobrazuje vývoj počtu obyvateľov v obci Chmeľovec. Os X označuje časovú líniu od roku 1789 po súčasnosť. Ypsilónová os zobrazuje celkový počet obyvateľov obce.
V rokoch 1715 až 1720 tu postupne hospodárilo 23 až 10 poddanských domácností. V roku 1789 bolo v obci 304 obyvateľov, v roku 1828 mala 42 domov a 329 obyvateľov, 1880 – 303 obyvateľov, v roku 1900 bolo 268, v roku 1940 – 57 domov a 323 obyvateľov, v roku 1970 – 369 obyvateľov.
Politika.
Obecná samospráva.
Obecné zastupiteľstvo obce Chmeľovec je orgánom samosprávy obce a zastupiteľským zborom obyvateľov obce. Má 5 poslancov, ktorí sú volení priamo v komunálnych voľbách na obdobie štyroch rokov.
Starosta obce je výkonným a štatutárnym orgánom obce. Je volený priamo na 4-ročné volebné obdobie. Vedie zasadnutia obecného zastupiteľstva a podpisuje ich uznesenia. Má jedného zástupcu starostu pobce.