Priekopníci

Priekopníci () je román amerického spisovateľa Jamesa Fenomora Coopera a dejovo štvrtý diel pentalógie o Koženej pančuche, ktorý bol však napísaný ako prvý už v roku 1823. Príbeh o bielom zálesákovi a lovcovi "Natty Bumppovi" (nazývanom tiež "Lovec jeleňov", "Kožená pančucha" či "Dlhá karabína") a jeho indiánskom priateľovi, náčelníkovi kmeňa Mohykánov "Čingačgúkovi" (tiež "Veľký had", "Indián John" alebo "Mohykán") sa však stal nečakane slávnym, i keď ho napísal mladý, neznámy a neskúsený spisovateľ, a tak časom vznikali ďalšie romány o príbehoch týchto dvoch priateľov, až vznikla celá pentalógia.
Dej.
"Natty Bumppo" i "Čingačgúk" prežili život bohatý na nebezpečenstvá, hrdinstvá, lásku, smútok i priateľstvá uprostred panenskej prírody, lesov plných zveriny a rozľahlých, takemr neobývaných lesoch. V tomto románe sa ich život pomaly prehupol do staroby. Lesy sa menia na osady, rieky na dopravné cesty plné nových osadníkov, a kam sa obzrú, tam ich doháňa civilizácia. Píše sa koniec 18. storočia, kedy sa Amerika stáva zaslúbenou zemou a útočiskom pre tisíce nových osadníkov – utečencov pred francúzskou buržoáznou revolúciou, i pre utečencov z Anglicka. Je to svet, ktorému "Natty" ani "Čingačgúk" nerozumejú a nevedia sa s ním zmieriť.
V románe sa stretávame s novými postavami "nového" sveta – sudcom "Templom" a ejho dcérou "Bess", ale tiež s mladým lovcom "Oliverom Edwardsom". "Bess" súcití so starým zálesákom, no ako predstaviteľka a členka tohto "nového" sveta a spoločnosti mu nedokáže pomôcť bez toho, aby sa vzdala sveta, v ktorom žije. Do života jej komunity zasiahne mladý lovec "Oliver Edwards", ktorý je zvláštnym putom spojený s "Nattym Bumppom" i jeho priateľom "Čingačgúkom". James Fenimore Cooper v tomto románe veľmi plasticky vykresľuje osobnosti a životy každej postavy, ktorá sa objaví v príbehu. Veľmi realisticky tiež opisuje dobu, ktoru sa zmenil celý svet "Nattyho Bumppa". Tento nový, nepochopiteľný svet ho napokon donúti po smrti indiánskeho náčelníka "Čingačgúka" odísť ďalej na západ, kam sa ešte rýchle kroky civilizácie a nových poriadkov nedostali.
Analýza.
"Naturalistické idey:" Aj keď dielo nie je klasifikované ako naturalistický román, Cooper líči veľa myšlienok založených na naturalizme v Pionieroch. Používa jazyk, dialógy a opis, ktoré mu pomáhajú sprostredkovať tento pohyb v rámci tohto diela.
"Krajina:" V Pionieroch, Cooper tematicky diskutuje o zložitosti krajiny v rámci novej americkej hranice. Boj medzi prírodou a civilizáciou je konštantný a konkurenčná sila v mysliach postáv a vo všeobecných okolí. Cooper hodnotí svoju krajinu ako tú, ktorá bude zriadená civilizáciou, ktorá nebude môcť uniknúť vlastným činom a arogancii.
"Postavy:" Cooper rozširuje konflikt medzi prírodou a civilizáciou v jeho charakteroch. Presnejšie, Cooper píše ovela viac detailne a podrobne dialógy pre postavu “Nattyho Bumpa”, ako pre ostatné postavy v diele. Počas týchto konverzácii, Natty poukazuje na dôležitosť rešpektovania krajiny a chamtivosti a sebeckosti ľudstva. “Civilné spoločenské” postavy su vačšinou charaktery v pozadí Nattiho hrdinskej postavy s naturalistickými prvkami. Javí sa ako protiklad k plytvaniu, demonštrovanemu osadníkmi, v ktorých je usadené. Toto napomáha udrzat Copperovu hlavnu temu divočiny verzus ustálenu spoločnost. Zakial čo osadníci vidia a chápu divočinu ako skrotenú ich prítomnostou, Natty ma víziu civilizovaného života a spolužitia s prírodou. Chce vlastne poukázať na jedinečnú úlohu, ktorú táto neprebádaná a nespútaná divočina prispieva k zložitosti Ameriky.
“Je ovela lepšie zabit len to čo chces, bez mrhania pušným prachom, ako strielať do božích tvorov zlým sposobom.” (Natty Marmedukovi) – Kapitola III, The Porážka Holubov
"Opis:" Striedajúc dialogy, Cooper píše vaščinu faktov len v deskriptivnom štýle, aby zobrazil povodnú divočinu, ktorú chce zobrazit čitatelovi. V opise krajiny uvádza príklad mieru a Narutalistickeho zmyslu divočiny. Keď dialog začína, ukazuje nám, ako narušenie civilizácie dopadá na prirodzenú hojnost nespútanej prírody. Copperov kontrast rozdávania, prírody a pokojnej divočiny verzus arogantosť a chamtivosť spoločnosti.