Stavovce

Stavovce (nesprávne alebo zastarano: "obratľovce", "obratľovci", "obratlovci", "obratlovce"; zastarano: "páternaté zvieratá", "páternité zvieratá", "kostnaté zvieratá"; mimo taxonómie aj: vertrebráta, vertebráty; lat."Vertebrata") sú podkmeň chordátov. Sú charakteristické vývojom stavcami tvorenej chrupavčitej alebo kostenej chrbtice, ktorá je oporou ich tela. Je to najväčší podkmeň chordátov a druhý druhovo najbohatší podkmeň vôbec (po hmyze). Všetky ryby, obojživelníky, plazy, vtáky a cicavce (vrátane ľudí) sú stavovcami.
Majú rozvinuté všetky základné orgánové sústavy (oporná, obehová, vylučovacia, pohybová, dýchacia, tráviaca, rozmnožovacia, nervová) a dobre vyvinuté zmysly. Vyvinuli sa vo vode, a preto majú primárne pravdepodobne 7 žiabrových oblúkov, z ktorých niektoré alebo všetky sú redukované a pozmenené na iné funkcie. Ich telo pokrýva viacvrstvová pokožka, ktorá môže mať rôzne deriváty. Oporu tela tvorí vnútorná kostra (endoskelet) na ktorú sa upínajú svaly.
Charakteristika.
Stavovce sú tie chordáty, ktoré majú chrbticu, chorda je teda zatláčaná a nahradzovaná v nižších triedach chrupavkovitými, vo vyšších triedach kostenými stavcami, vznikajúcimi zo spojivového obalu chordy. Chrbtica tvorí os tela.
Dodatočnou charakteristickou vlastnosťou tohto podkmeňa je napríklad svalový systém a centrálna nervová sústava, ktorá je čiastočne umiestnená vnútri chrbtice. Mozog stavovcov sa nazýva encefalon (teda „hlavový mozog“), lebo ho chráni lebka. Vylučovacím orgánom sú párové obličky na rôznom stupni vývoja. Sú gonochoristi, čiže pohlavie je väčšinou oddelené (najprimitívnejšie stavovce kruhoústnice sú na hranici medzi gonochorizmom a hermafroditizmom), u niektorých starších skupín sa však vyskytuje zmena pohlavia (ryby, obojživelníky). Niektoré triedy sú výlučne vajcorodé (napr. vtáky) u iných sa vyskytuje živorodosť aj vajcorodosť (napr. cicavce). Vývin je spravidla priamy, niekedy však cez larvu (obojživelníky, niektoré skupiny rýb). U niektorých druhov možno pozorovať starostlivosť o mláďatá. Obehová sústava je vždy uzavretá, to znamená, že krv koluje v cievach a nerozlieva sa voľne po tele. Dve najvyspelejšie skupiny stavovcov majú stálu telesnú teplotu (homoiotermia). Všetky majú srdce delené na niekoľko oddielov, minimálne na dva. Najvyššie stavovce, vtáky a cicavce, majú štvordielne srdce. Zabezpečuje oddelený obeh neokysličenej a okysličenej krvi. Dýchacím orgánom sú žiabre (vodné stavovce) alebo pľúca (suchozemské stavovce), časté je aj kožné dýchanie (obojživelníky).
Stavovce delíme (podľa veľmi starej systematiky) na dve skupiny, pričom len druhá (blanovce) je aj súčasťou modernej systematiky (pozri nižšie):
V niektorých systémoch je pojem „bezblanovce“ obmedzený len na čeľustnatce. Ide o chybu.
Črepovce.
V starších systémoch, v ktorých sú sliznatky ("Myxini") radené na rovnakú úroveň s ostatnými stavovcami (teda stavovcami v užšom zmysle) je črepovce ("Craniata") označenie pre sliznatky plus tieto stavovce v užšom zmysle. Dnes – keďže sliznatky z dnešného pohľadu patria dovnútra stavovcov – je však Craniata de facto synonymum pre "Vertebrata".
Systematika.
Systematika používaná v tejto wikipédii (prevažne podľa Benton 2004/2005, Nelson 2006, , ).
črepovce (Craniata)/ stavovce (Vertebrata):
(*) Taxóny označené hviezdičkou sú tradičný (z dnešného pohľadu neprirodzený) taxón ostrakodermy (Ostracodermi).
Iné systematiky.
Pozri v článku Systematika stavovcov.