Voľba prezidenta Slovenskej republiky v roku 2024

Voľba prezidenta Slovenskej republiky v roku 2024 bola v poradí šiesta priama voľba prezidenta Slovenskej republiky. V prvom kole volieb, ktoré sa uskutočnilo 23. marca 2024, kandidovalo jedenásť kandidátov: Patrik Dubovský, Krisztián Forró, Štefan Harabin, Ivan Korčok, Marian Kotleba, Ján Kubiš, Igor Matovič, Milan Náhlik a Peter Pellegrini, z ktorých sa dvaja kandidáti, Andrej Danko a Róbert Švec, kandidatúry vzdali. V prvom kole volieb vyhral s približne 42,5 % hlasov Ivan Korčok, na druhom mieste s asi 37 % skončil Peter Pellegrini, ktorí tak postúpili do druhého kola volieb. Volebná účasť v prvom kole dosiahla 51,9 %, čo bolo najviac od prvého kola prezidentských volieb v roku 1999.
Druhé kolo volieb, ktoré sa konalo 6. apríla 2024, vyhral so ziskom 53,1 % (1 409 255) platných hlasov Peter Pellegrini, čím sa stal novozvoleným prezidentom Slovenskej republiky. Ivan Korčok skončil s 46,87 % (1 243 709) hlasov na druhom mieste. Volebná účasť v druhom kole dosiahla 61,14 %, čo bola druhá najvyššia účasť v druhom kole v histórii priamych volieb prezidenta SR. Druhého kola volieb sa zúčastnilo 2 671 279 voličov, čo bola účasť, ktorá sa približovala k najvyššej, ktorá bola v druhom kole počas vôbec historicky prvých volieb prezidenta v roku 1999 (3 milióny). Aj víťaz volieb P. Pelegrini so ziskom 1 409 255 hlasov získal najviac hlasov po R. Schusterovi v roku 1999 (1 727 481). 
Mandát Zuzany Čaputovej sa končí 15. júna 2024. Zuzana Čaputová, ktorá je od roku 2019 úradujúcou prezidentkou Slovenskej republiky, po nepotvrdených informáciách v médiách 20. júna 2023 vyhlásila, že nebude opätovne kandidovať do ďalšieho funkčného obdobia. Peter Pellegrini sa funkcie prezidenta ujal počas svojej inaugurácie 15. júna 2024.
Spôsob konania volieb.
Spôsob voľby prezidenta SR upravuje čl. 101 až 107 Ústavy SR a zákon Národnej rady SR (NR SR) č. 180/2014 Z. z. z 29. mája 2014 o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene a doplnení niektorých zákonov a súvisiace právne predpisy. Prezidenta volia občania SR od roku 1999 vo všeobecných, rovných, priamych voľbách tajným hlasovaním na päť rokov. Právo voliť má každý, kto najneskôr v deň konania volieb dovŕši 18 rokov. Volieb je možné zúčastniť sa iba z územia Slovenskej republiky, hlasovanie poštou nie je možné. Za prezidenta môže byť zvolený každý občan, ktorý je voliteľný do NR SR a najneskôr v deň voľby dosiahol vek 40 rokov. Kandidátov na prezidenta navrhuje najmenej 15 poslancov NR SR alebo občania, ktorí majú právo voliť, a to na základe petície podpísanej najmenej 15 000 občanmi. Návrhy mali byť odovzdané predsedovi NR SR najneskôr do 21 dní od vyhlásenia volieb čiže do 29. januára 2024 (8+21=29). Voľby vyhlasuje predseda NR SR najneskôr 55 dní predo dňom ich konania.
Predseda NR SR Peter Pellegrini voľby vyhlásil 8. januára 2024. Deň konania prvého kola volieb určil na sobotu 23. marca 2024, dátum druhého kola určil na sobotu 6. apríla 2024.
Podľa harmonogramu organizačno-technického zabezpečenia volieb prezidenta SR schváleného vládou SR budú náklady na organizáciu volieb 18,6 milióna eur. Z rozpočtu ministerstva vnútra SR pôjde na voľby 16 195 505 eur a z rozpočtu Štatistického úradu SR 2 421 000 eur.
Volebné moratórium sa začalo dva dni pred voľbami.
Zvažovaní kandidáti.
Viaceré politické strany avizovali, že vo voľbe prezidenta v roku 2024 postavia vlastného kandidáta. Predseda strany HLAS-SD Peter Pellegrini uviedol, že svoju kandidatúru oznámi 19. januára 2024. Po oznámení kandidatúry sa nechce vzdať funkcie predsedu parlamentu ani predsedu strany HLAS. Ako zvažovaný kandidát sa v médiách spomínal bývalý politik a diplomat Peter Weiss. Ten však 28. augusta 2023 uviedol, že vo voľbe prezidenta SR napokon kandidovať nebude.
Ako prvý svoju kandidatúru na prezidenta SR ohlásil bývalý minister zahraničných vecí a diplomat Ján Kubiš. Vo voľbe bude kandidovať ako občiansky kandidát.
Bývalý minister zahraničných vecí Ivan Korčok sa v priebehu roka 2023 spomínal ako kandidát na prezidenta SR, pričom sám uviedol, že kandidovať nebude v prípade, ak bude kandidovať Zuzana Čaputová. Vzhľadom na rozhodnutie prezidentky SR Zuzany Čaputovej opätovne nekandidovať uviedol, že si nechá čas na zváženie kandidatúry. Svoju kandidatúru ohlásil 30. augusta 2023 na tlačovej konferencii v Banskej Bystrici, o dôveru voličov sa bude uchádzať ako občiansky kandidát.
Predseda KDH Milan Majerský vyhlásil, že strana KDH nepostaví vlastného kandidáta alebo kandidátku na post prezidenta. Pôvodne sa KDH rozhodovalo medzi dvoma kandidátmi, a to medzi europoslankyňou Miriam Lexmann a bývalým ministrom spravodlivosti Viliamom Karasom.
Strana SMER-SD rovnako avizovala, že postaví vlastného kandidáta na prezidenta. V decembri 2023 predseda strany Robert Fico prehlásil, že by Smer v prípadnej prezidentskej kandidatúre Pellegriniho podporil.
Bývalý kandidát z voľby prezidenta v roku 2019 Robert Mistrík uviedol, že jeho opätovná kandidatúra za prezidenta SR je v hre a rozhodnutie padne zrejme až po septembrových predčasných parlamentných voľbách. Na začiatku roka 2024 uvedol, že kandidovať nebude a radšej sa bude venovať svojej vedeckej práci.
Predseda strany SNS Andrej Danko v januári 2024 oznámil, že začal skúšobne zbierať podpisy na kandidatúru na prezidenta. Svoju kandidatúru však zatiaľ oficiálne neohlásil. V rámci koalície však strana rokuje aj o možnosti podpory Štefana Harabina, ktorý je podľa slov Danka pre voličov strany prijateľnejším kandidátom ako Peter Pellegrini.
Kandidáti.
Oficiálny zoznam kandidátov na prezidenta Slovenskej republiky potvrdený predsedom Národnej rady SR obsahuje mená 9 mužov. V týchto voľbách prvýkrát od volieb v roku 2004 nekandiduje žiadna žena.
Kandidatúra Róberta Šveca bola najprv zamietnutá podpredsedom Národnej rady Petrom Žigom. Švec podal na Najvyšší správny súd námietku na vydanie rozhodnutia o prijatie svojho návrhu na kandidáta za prezidenta. Na súde Švec namietal vyhodnotenie občianskach podpisov ako sfalšovaných a zároveň zažaloval predsedu Národnej rady Petra Pellegriniho pre presvedčenie, že porušil zákon a aj Ústavu SR kvôli tomu, že rozhodnutie o odmietnutí jeho prezidentskej kandidatúry podpísal. Najvyšší správny súd uznal Švecovu námietku, podľa ktorej odovzdal zákonom predpísaný počet podpisov a odobril mu kandidatúru na prezidenta. Podľa súdu analýza rukopisu nenáleží posudzovacej komisii a zároveň je rozhodnutie podpredsedu parlamentu "súladné" s pravidlami. Švec neskôr z volieb odstúpil.
Vzdanie sa kandidatúry.
Andrej Danko sa 18. marca vzdal kandidatúry na post prezidenta v prospech Štefana Harabina, pre vývoj preferencií a snahu netrieštiť národno-konzervatívne sily.
Róbert Švec sa 20. marca počas diskusie na RTVS vzdal kandidatúry v prospech Štefana Harabina, aby "prispel k tomu, aby sa prezidentom stal vlastenecký kandidát."
Stiahnuté kandidatúry.
Ohlásení kandidáti, ktorí neskôr kandidatúru stiahli.
Neprijaté kandidatúry.
Kandidáti, ktorých kandidatúru predseda NR SR neprijal.
Volebná kampaň.
Volebnú kampaň zhodnotili médiá, odborníci a politológovia ako fádnu, mdlú a bezobsažnú. Aj samotný kandidát Korčok zhrnul kampaň ako čudnú, podľa neho preto, že sa Pellegrini vyhýbal debatám s ním.
Podpora kandidátov po prvom kole.
Spomedzi neúspešných kandidátov vyjadrili podporu Ivanovi Korčokovi Patrik Dubovský a Igor Matovič. Voliť Petra Pellegriniho odporučili Krisztián Forró a Andrej Danko. Štefan Harabin svojim voličom priamo neodporučil žiadneho z kandidátov, rovnako ako Ján Kubiš, ktorý však vyhlásil, že sám bude v druhom kole voliť Pellegriniho.
Pellegrinimu oproti prvému kolu vyjadrili podporu strany SNS, ŽIVOT, KSS a SZÖVETSÉG – ALIANCIA. Korčoka oproti prvému kolu podporili strany SLOVENSKO, ZA ĽUDÍ a FÓRUM.
Pellegriniho podporil tiež bývalý český premiér a politik Andrej Babiš. Korčoka podporila neúspešná česká prezidentská kandidátka Danuše Nerudová či primátor Bratislavy Matúš Vallo. 
Obom kandidátom postupujúcim do druhého kola vyjadrili podporu tiež rôzne osobnosti občianskeho života, umelci, športovci, podnikatelia či influenceri. Pellegriniho podporili Jasmina Alagič, Dominika Cibulková, Zuzana Plačková, Attila Végh či Patrik „Rytmus“ Vrbovský. Korčoka podporili Peter Balík, Éva Bandor, Róbert Bezák, Katarína Brychtová, Veronika Cifrová Ostrihoňová, Emma Drobná, Lujza Garajová Schrameková, Ján Gordulič, Tamara Heribanová, Martina "Moma" Horňáková, Lukáš "Pil C" Kajanovič, Juraj Kemka, Vica Kerekes, Milan Kňažko, Ján Koleník, František Košarišťan, Jana Kovalčíková, Branislav „Vec“ Kováč, Milo Kráľ, Michal „Yaksha“ Novotný, Štefan Martinovič, Michal Meško, Henrieta Mičkovicová, Martina Moravcová, Ilona Németh, Peter Sabaka, Sandra Sviteková, Kristína Tormová, Zuzana Vačková, Daniel Zverina či iniciatíva Ľudia Novembra 89.
Financovanie kampane.
Zákon č. 181/2014 Z.z. o volebnej kampani upravuje financovanie volebnej kampane a nastavuje pre kandidáta na prezidenta limit na výdavky volebnú kampaň. Kandidát môže vynaložiť najviac 500 000 € vrátane DPH spolu pre obidve kolá volieb. Do tejto sumy sa započítavajú aj náklady vynaložené na propagáciu kandidáta, ktoré kandidát na prezidenta vynaložil v čase začínajúcom 180 dní predo dňom vyhlásenia volieb, a náklady, ktoré kandidát na prezidenta uhradil alebo má uhradiť. Kandidát môže prijať dary na kampaň výlučne od fyzických, právnickych osôb a od politických strán, ktoré majú trvalý pobyt, resp. sídlo či registráciu na území Slovenska.
Podľa organizácie Transparency International Slovensko viedol najprehľadnejšiu kampaň Ivan Korčok, po ktorom nasledoval Štefan Harabin a Kristián Forró. Menej transparentnú kampaň videli Ján Kubiš a Andrej Danko. Najmenej transparentnú kampaň viedol Peter Pellegrini. Zvyšní kandidáti platenú kampaň vôbec nemali alebo mali nižšiu ako päť tisíc eur. V hodnotení skúmala organizácia kvalitu vykazovania kampaní na povinných transparentných účtoch, spôsobe financovania kampane, dodržiavanie základných zákonných náležitostí, ako aj zabezpečenie minimálnej informovanosti voličov o kandidátovi.
Prieskumy verejnej mienky.
Tabuľka prieskumov verejnej mienky kandidátov na prezidenta SR v abecednom poradí. "N/A": údaj nie je k dispozícii.
Prvé kolo.
Pred uzavretím kandidátky.
"Kurzívou" sú vyznačení kandidáti, ktorí stiahli kandidatúru, ich kandidatúra nebola prijatá, prípadne sa objavili v prieskumoch, avšak kandidatúru nikdy nepotvrdili. Hrubo a podfarbene sú vyznačené výsledky kandidátov, ktorí by pri danom rozdelení hlasov postúpili do druhého kola volieb.
Debaty prezidentských kandidátov.
Kandidát Pellegrini sa za začiatku kampane odmietal zúčastniť diskusií kandidátov. V diskusii bol prvý raz, 7. februára v televízii JOJ, ale bez oponenta. Počas februára odmietol diskusie pripravované Denníkom N, Denníkom SME, Radou mládeže Slovenska a portálom Postoj. Pellegriniho hovorkyňa Patrícia Medveď Macíková k téme uviedla: „Účasť vo volebných diskusiách je slobodným rozhodnutím každého jedného kandidáta. Peter Pellegrini sa zúčastní na debatách, ktoré umožnia zmysluplnú diskusiu o vízii budúcnosti Slovenska, tak svojím formátom, ako aj hostiteľským médiom.“ 
18. marca sa na TV Markíza konala jediná debata dvoch najväčších favoritov prezidentských volieb, Petra Pellegriniho a Ivana Korčoka. Podľa prieskumu agentúry SANEP v debate pôsobil dôveryhodnejšie podľa 57,1% respondentov Peter Pellegrini, zároveň podľa 59,4 percenta vyšiel ako víťaz duelu. 20. marca sa konala debata s vtedy všetkými 10 kandidátmi na prezidenta, počas ktorej R. Švec oznámil svoje odstúpenie v prospech Š. Harabina.
Výsledky volieb.
Prvé kolo.
Prvé kolo volieb, ktoré sa konalo 23. marca 2024, vyhral Ivan Korčok s 42,51 % a po ňom na druhom mieste skončil Peter Pellegrini s 37,02 %, ktorí tak postúpili do druhého kola. Volieb sa zúčastnilo 51,91 % voličov, čo bolo za prvé kolo najviac od prezidentských volieb v roku 1999. 
Ivanovi Korčokovi sa darilo skôr vo väčších mestách, obciach na západnom Slovensku, ale napríklad aj na konzervatívnej Orave. Vyhral v celkovo 789 obciach. Najväčší podiel hlasov získal v Lopašove na Záhorí, takmer 80 % hlasov. Bývalý minister zahraničných vecí uspel aj v bratislavskom Starom Meste, kde ho volilo vyše 72 % voličov. Korčok však zvíťazil aj v Kútoch, kde s hlasovacím preukazom či pasom volilo množstvo voličov z Česka. Získal tam vyše 64 % hlasov.
Ivan Korčok získal 0 % hlasov v obciach Žíp, Martinová, Jestice, Potoky, Bodružal a Hrlica.
I keď Peter Pellegrini skončil v prvom kole na druhom mieste, vyhral vo väčšom počte obcí – hoci skôr menších. Víťazstvo si pripísal v 1826 obciach, najmä na východnom Slovensku, Kysuciach či hornej Nitre.
Peter Pellegrini získal najväčší podiel hlasov v obci Šivetice (84,4 %) v okrese Revúca, Inovce (82,3 %) v okrese Sobrance, Krajná Bystrá (82,2 %) v Svidníckom okrese a v obci Budikovany (82,1 %) v okrese Rimavská Sobota. Naopak, Pellegrinimu sa najmenej darilo v juhoslovenských obciach Leváre (5 %), Pašková (5,6 %) a Belina (6,9 %). V týchto obciach zvíťazil Krisztián Forró.
Tretí v poradí Štefan Harabin bodoval na severovýchode Slovenska, v okrese Poltár a Krupina, na Kysuciach, ale aj v okrese Kežmarok. V rodnej obci Ľubica v tomto okrese získal takmer 33 % hlasov. Zvíťazil tam Ivan Korčok s 37,6 % hlasov. Harabin vyhral celkovo v deviatich obciach. Najväčší podiel hlasov mal vo východoslovenských obciach Oľšinkov (59,1 %), Parihuzovce (57,1 %), Runina (56,3 %) a Bodružal (48,3 %).
Na juhu Slovenska sa podľa očakávaní okrem favoritov darilo aj lídrovi Maďarskej aliancie Krisztiánovi Forróovi, ktorý zvíťazil v 271 obciach a v 2 okresoch Dunajská Streda a Komárno. Najlepší percentuálny výsledok dosiahol v Radnovciach v okrese Rimavská Sobota: vyše 85 % hlasov.
Igor Matovič vyhral v ôsmich obciach. V obciach Jarovnice, Lomnička a Lenartov získal nad 50 % hlasov. Sú to obce najmä s rómskym obyvateľstvom.
Marian Kotleba zvíťazil v jedinej obci a to v Hrlici v revúckom okrese, kde získal 38,5 % hlasov.
V obci Zemplín v okrese Trebišov prišlo k urnám 100 % oprávnených voličov. V absolútnom počte to bolo 86 voličov. S veľkou pravdepodobnosťou však ide o chybu v zápisnici. Obec má totiž viac ako 350 obyvateľov, no komisia ako počet oprávnených voličov uviedla číslo 86. Najmenej voličov prišlo voliť v Košiciach, v mestskej časti Luník IX (2,43 %).
Druhé kolo.
Druhé kolo voľby vyhral Peter Pellegrini s 1 409 255 hlasov (53,12 %), Ivan Korčok získal 1 243 709 hlasov (46,88 %). Volieb sa zúčastnilo 2 671 279 voličov, účasť bola 61,14 %.
Víťaz prezidentských volieb Peter Pellegrini vyhral v 2 491 obciach, Ivan Korčok v 424 mestách a dedinách. V jedenástich obciach dosiahli úplne totožný výsledok: ide napríklad o Liptovské Sliače, obec s takmer 4-tisíc obyvateľmi, ale zhodný výsledok mali kandidáti aj v Ražňanoch, Malom Slavkove, Podhoranoch, Siladiciach, Chmeľovci, Dúbrave, ďalej v Uloži, Veľkých Stracinách, Nižnej Jedľovej a Liptovských Beharovciach.
Pellegrini dominoval najmä v obciach na východe Slovenska, na Kysuciach, Považí, na hornej Nitre aj na juhu. V 60 zo 79 okresoch dosiahol lepší výsledok ako Korčok, no nezvíťazil ani v jednom krajskom meste, najtesnejší výsledok dosiahol v Nitre so ziskom 48,1 % hlasov. V šiestich obciach za neho hlasovali všetci voliči.
Okrem veľkých krajských a niekoľko okresných miest Korčok vyhral v obciach pri Bratislave a Košiciach, na Záhorí, na dolnej Orave, ale napríklad aj v meste Námestovo. Uspel i v niekoľkých obciach na Spiši. Korčok získal najlepší volebný výsledok v obciach: Lopašov (82 %), Demänovská Dolina (78,9 %), Bratislava - Staré Mesto (76,7 %), Oreské (76,2 %) a Bratislava - Čunovo (74,7 %). Naopak, žiadne hlasy nezískal v Martinovej, Potokách, Petrove, Šarbove, Kesovciach a v Špaňom Poli.
Napriek výslednému rozdielu vyše 165-tisíc hlasov medzi Pellegrinim a Korčokom, ide o najtesnejší výsledok prezidentských volieb v novodobej histórii Slovenska, keďže v mnohých okresoch bol rozdiel veľmi tesný, na úrovni stoviek či tisícok hlasov. 
V niekoľkých obciach dosiahla účasť nad 90 % voličov: v Ondavke, Bystrej, Krokave a v Medveďom. Ide o malé dediny, prevažne len s desiatkami obyvateľov. Vo všetkých z nich vyhral Peter Pellegrini.