Miriam Lexmann

Mgr. Miriam Lexmann, rod. Miriam Lexmannová (* 2. december 1972, Bratislava) je slovenská kresťansko-demokratická politička, zvolená za poslankyňu Európskeho parlamentu.
Životopis.
Miriam Lexmann sa narodila v Bratislave ako dcéra Eugena a Marty Lexmannovcov. Pochádza zo zmiešanej slovensko-nemeckej rodiny. Jej nemeckí predkovia prišli na stredné Slovensko v roku 1853. Jej prastrýkom bol Mikuláš Jozef Lexmann, predstavený dominikánskeho rádu, navrhnutý na blahorečenie. Svoje priezvisko si z podoby Lexmannová na Lexmann zmenila na protest voči politike Vladimíra Mečiara a na pamiatku svojho nemeckého pôvodu.
V roku 1999 absolvovala magisterské štúdium na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave, odbory filozofia a moderná neslovanská filológia – anglický jazyk a literatúra. Po tom, čo bola riaditeľkou Európskej kancelárie Medzinárodného republikánskeho inštitútu (IRI), sa stala poslankyňou Európskeho parlamentu za Kresťanskodemokratické hnutie (KDH). Ešte predtým pôsobila ako permanentná zástupkyňa Národnej rady SR v Európskej únii. V rámci IRI sa venovala spolupráci s európskymi inštitúciami v oblasti podpory demokracie.
Venuje sa: 
Politická kariéra.
Ako mladá pomáhala v roku 1990 zakladať Kresťanskodemokratickú mládež Slovenska. V roku 2016 vstúpila do KDH.
Európsky parlament.
Vo voľbách do Európskeho parlamentu v máji 2019 kandidovala na druhom mieste kandidátky Kresťanskodemokratického hnutia. Vo voľbách získala 27 833 prednostných hlasov a udržala sa na druhom mieste, bola tak zvolená za europoslankyňu. Napriek svojmu zvoleniu sa mandátu ujala až po vystúpení Spojeného kráľovstva z Európskej únie, tzv. Brexite. Slovensko pôvodne malo 13 europoslancov, po Brexite bude malo14. Podľa novely zákona 14. mandát získa strana s najmenším zvyškom. Ten malo KDH, ktoré získalo 2,06 mandátu. K situácii Lexmann povedala: "„Nemôžem povedať, že čakám netrpezlivo na Brexit. Vidím vyšší záujem v tom, aby sa Brexit nestal“". Než sa ujala mandátu, chcela Lexmann pracovať na svojom doterajšom pracovisku. Do Európskeho parlamentu formálne nastúpila 1. februára 2020, po tom, ako k 31. januáru 2020 Spojené kráľovstvo opustilo EÚ. Dovtedy figurovala ako nezaradená poslankyňa, začala pôsobiť vo frakcii Európskej ľudovej strany. Lexmann sa stala plnoprávnou členkou Výboru EP pre zahraničnú politiku (AFET) a ako náhradníčka bola zaradená do Podvýboru EP pre bezpečnosť a obranu (SEDE). Sľub zložila 10. februára 2020.
Lexmann je členka Medziparlamentnej aliancie pre Čínu a bola spoluiniciátorkou Vyhlásenia o správach systémového mučenia a sexuálneho zneužívania v internačných táboroch Sin-ťiang na severovýchode Číny. V marci 2021 bola Lexmann spolu s desiatimi európskymi politikmi a akademikmi zaradená na čínsky sankčný zoznam. Bola to reakcia Pekingu na sankcie Európskej únie voči predstaviteľom režimu, ktorí zodpovedajú za porušovanie ľudských práv Ujgurov. Lexmann a jej rodina tak dostala zákaz vstupu na územie Činy, Hongkongu a Macaa a podnikania v Číne. „Čoho sa obávam je to, že sankcie môžu priamo poškodiť ľudí z Číny, s ktorými som v kontakte,“ uviedla Lexmann.
Vo voľbách do Európskeho parlamentu v júni 2024 kandidovala na čele kandidátky KDH. V týchto voľbách získala 58 179 prednostných hlasov, a bola tak zvolená druhýkrát.
V júli 2024 sa stala kvestorkou Európskeho parlamentu. V tajnom hlasovaní o tom rozhodli europoslanci. Už v prvom kole Lexmann získala 459 hlasov, potrebných na zvolenie bolo najmenej 321 hlasov.
Osobný život.
V auguste 2020 sa zasnúbila s prešovským županom a predsedom KDH, Milanom Majerským. Vzali sa v kostole Panny Márie Snežnej v Bratislave. Miriam Lexmann je bezdetná a má tri sestry.