Ch-101

Ch-101 je riadená strela s plochou dráhou letu typu vzduch-zem. Túto strelu dlhého dosahu vyvinula a vyrába spoločnosť Raduga. Je určená na ničenie dobre chránených pozemných cieľov vysokej hodnoty.
Strela Ch-101 môže byť nesená strategickými bombardérmi Tu-95MSM a Tu-160.
Vznik a vývoj.
Raketa vznikla vývojom staršieho typu Ch-55, ktorá bola prvou sovietskou strelou s plochou dráhou letu vyvinutou s plne digitálnym vybavením.
Na konci 80. rokov 20. storočia začali práce na vývoji nadzvukovej strely s plochou dráhou letu vzduch-zem, nazvanej Ch-90. Strela mala byť sovietskym ekvivalentom k americkej AGM-129, ale po niekoľkých skúšobných výstreloch bol program pozastavený. Namiesto toho začala kancelária Raduga v roku 1995 vyvíjať strelu Ch-101, ktorá sa mala vyznačovať oveľa vyššou presnosťou. Cieľom bolo vytvoriť riadenú strelu dlhého doletu s nízkou efektívnou odrazovou plochou, určenú na dopravenie jadrovej alebo konvenčnej hlavice. S testovaním Ch-101 sa začalo v októbri 1998 na lietadlách Tu-95MS a podľa niektorých médií boli skúšky ukončené v roku 2002. Následne mala byť spustená sériová výroba. O zaradení tejto strely do výzbroje strategických bombardérov však oficiálne informoval ruský minister obrany A. Serďukov až 20. marca 2012.
Konštrukcia a vlastnosti.
Rozmery Ch-101 sú v porovnaní s jej predchodcom Ch-55 väčšie. Strela Ch-101 je dlhá a jej priemer je . Pod trupom sú sklopené krídla, ktoré sa po odhodení strely roztiahnu, pričom ich rozpätie je . Pohon zabezpečuje dvojprúdový motor RD-300-95TM s maximálnym ťahom 3,9 kN. Strela nesie vo vnútornej palivovej nádrži paliva a jej celková hmotnosť je .
Ch-101 je schopná zasiahnuť cieľ na vzdialenosť s kruhovou odchýlkou . S touto raketou sú ruské strategické bombardéry schopné zasadiť vysoko presné údery proti kľúčovým vojenským cieľom nepriateľa z oblasti, ktorá je mimo dosah protivzdušnej obrany protivníka. Ch-101 je obťažne detegovateľná radarom, keďže jej efektívna odrazová plocha je len . Profil letu strely je premenlivý, môže sa pohybovať v rozpätí nadmorskej výšky. Cestovná rýchlosť letu rakety je /h, ale jej maximálne hodnoty dosahujú /h. Letová vytrvalosť Ch-101 je až 10 hodín. Strela je navádzaná na cieľ pomocou elektro-optického systému korekcie letu Sprut, satelitného systému GLONASS a v záverečnej fáze letu využíva systém TV kamery.
Vyrába sa v dvoch variantoch, Ch-101 s konvenčnou bojovou časťou o hmotnosti a Ch-102 s jadrovou bojovou časťou 250 kt. Bojová časť Ch-101 má dve samostatné hlavice s hmotnosťou , jednu pevnú a druhú odnímateľnú. Táto odnímateľná časť sa môže v istej fáze letu od rakety oddeliť a zniesť sa na padáku na požadovaný cieľ. Strela s pevnou bojovou hlavicou letí ďalej a jedna raketa tak môže útočiť zároveň na dva ciele, vzdialené od seba do .
Bombardér Tu-95MSM má pod krídlami 4 závesníky a na každom z nich môže niesť dvojicu striel Ch-101. Celkovo tak dokáže pri jednom lete dopraviť na rôzne ciele až osem týchto okrídlených rakiet. Väčšia dĺžka strely, v porovnaní so svojim predchodcom Ch-55, neumožňuje umiestniť Ch-101 vo vnútornom priestore bombovnice Tu-95MSM. Na rozdiel od toho, možno v modernejšom strategickom bombardéri Tu-160 zavesiť v bombovniciach až 12 kusov Ch-101.
Nasadenie.
Ruská intervencia v Sýrii proti Islamskému štátu.
K prvému bojovému nasadeniu striel Ch-101 došlo dňa 17. novembra 2015 v Sýrii. Ruské strategické bombardéry Tu-160 vystrelili 12 týchto rakiet na pozície teroristickej skupiny Islamský štát. Hlavnými cieľmi útokov sa stali sklady zbraní, poľný tábor a veliteľské základne teroristov v Idlibe a Aleppe. O dva dni neskôr vypustila dvojica bombardérov Tu-160 na pozície teroristov v Sýrii ďalších šestnásť striel Ch-101.
K prvému nasadeniu Ch-101 prostredníctvom starších bombardérov Tu-95MS došlo 19. novembra 2016. Dňa 17. februára 2017 vzlietli opäť z Ruska bombardéry Tu-95MS, aby zaútočili na pozície teroristickej organizácie Islamský štát. Preleteli vzdušným priestorom Iránu a Iraku a riadenými strelami Ch-101 bombardovali ciele pri sýrskom meste Rakka. Terčom útokov sa stali tábory ozbrojencov, výcvikové strediská, ako aj veliteľstvo jednej z najväčších skupín ISIS. Podľa vyjadrenia ruského ministerstva obrany boli všetky ciele zničené. Vzdušné krytie poskytli bombardérom stíhačky Su-30SM a Su-35S, nachádzajúce sa na letisku Humajmím.
Ruská invázia na Ukrajinu.
Rakety Ch-101 boli použité počas ruskej invázie na Ukrajinu. Odpaľované boli zo strategických bombardérov Tu-95 a Tu-160. Boli použité na útoky na mestá a civilnú energetickú infraštruktúru v Kyjeve, Chmeľnickom, Lucku, Umani, Záporoží, Dnipre a ďalších mestách Ukrajiny.
Používatelia.
 Rusko