burgasdotpro/wikipedia huggingface dataset:
Neftekamsk

Neftekamsk (, baškirsky Нефтекама) je mesto v Baškirsku v Ruskej federácii. Pri sčítaní ľudu v roku 2010 mal cez 120 tisíc obyvateľov, takže bol štvrtým najľudnatejším mestom republiky po Ufe, Sterlitamaku a Salavate.
Poloha.
Neftekamsk leží na severozápade Baškirska, neďaleko hraníc s Udmurtskou republikou a 
Permským krajom, niekoľko kilometrov východne od rieky Kamy. Hlavné mesto Baškirska Ufa je vzdialené 220 kilometrov na juhovýchod, najbližšie mestá sú Agidel tridsať kilometrov na juhozápad a Kambarka dvadsať kilometrov na sever.
Dejiny.
Neftekamsk bol založený v roku 1957 po objavení ložiská ropy, názov mesta je zložením mena rieky "Kamy" a ruského slova pre ropu - "Nefť" ().
V roku 1963 sa Neftekamsk stal mestom.
Obyvateľstvo.
Pri sčítaní ľudu v roku 2010 mal Neftekamsk vyše 120 tisíc obyvateľov, z toho 31,5% Tatárov, 29,7% Rusov, 25,8% Baškirov a 9,9% Marijcov.
Priemysel.
V Neftekamsk sídli NefAZ, významný výrobca autobusov.
Šport.
V meste sídli hokejový klub Toros Neftekamsk.
Rada školy

Rada školy je iniciatívny a poradný samosprávny orgán, ktorý vyjadruje a presadzuje verejné záujmy a záujmy žiakov, rodičov, pedagogických zamestnancov a ostatných zamestnancov v oblasti výchovy a vzdelávania. Plní funkciu verejnej kontroly, posudzuje a vyjadruje sa k činnosti škôl, školských zariadení, orgánov miestnej štátnej správy, orgánov obcí a samosprávnych krajov z pohľadu školskej problematiky. Za najväčšiu právomoc rady školy je považovaná možnosť odvolať a voliť riaditeľa školy.
Funkčné obdobie orgánu sú štyri roky.
Zasadania a uznášanie sa.
Orgán školskej samosprávy je schopný uznášať sa, ak je na jeho zasadnutí prítomná nadpolovičná väčšina všetkých členov.
Na platné uznesenie orgánu školskej samosprávy je potrebný nadpolovičný počet hlasov prítomných členov orgánu školskej samosprávy.
Na platné uznesenie orgánu školskej samosprávy vo veci vymenovania, odvolania alebo potvrdenia riaditeľa vo funkcii je potrebný nadpolovičný počet hlasov všetkých jeho členov.
Zasadnutia rady školy sú verejné, ak členovia rady školy dvojtretinovou väčšinou hlasov všetkých členov nerozhodnú inak.
Svoju činnosť rada školy primerane dokumentuje a dokumentáciu vedie písomne. Dokumentácia je potrebná vzhľadom k tomu, aby nedochádzalo k prípadným nedorozumeniam alebo pochybeniam pretože rada školy sa vyjadruje k závažným skutočnostiam školy.
Členstvo.
Rada školy sa skladá z 5 až 11 členov, pričom:
Za ustanovenie rady školy zodpovedá zriaďovateľ.
Členom rady školy nemôže byť riaditeľ školy a jeho zástupca.
Zloženie rady školy.
V stredných školách, v špeciálnych stredných školách, v odborných učilištiach a v praktických školách
V základných školách, v špeciálnych základných školách, v materských školách, v špeciálnych materských školách, v základných umeleckých školách, v školských internátoch a v centrách voľného času
Uddevallabron

Uddevallabron je cestný zavesený most v švédskej provincii Västra Götaland v blízkosti mesta Uddevalla.
Výstavba mosta navrhnutého spoločnosťou Lokal XXX Arkitekter AB sa začala v máji 1997 a ukončená bola o tri roky neskôr. Po otvorení 20. mája 2000 skrátil trasu E6 o . S celkovou dĺžkou je most tretím najdlhším diaľničným mostom v krajine (po mostoch Öresundsbron s dĺžkou a Sundsvallsbron s dĺžkou ) a siedmym najdlhším celkovo. Most má 15 polí, najväčšie je s dĺžkou rozpätia druhým najdlhším zaveseným poľom v krajine. Celková šírka mostovky je a vedie po nej štvorpruhová vozovka. Hlavné pylóny sú vysoké a výškový rozdiel medzi mostovkou a hladinou fjordu Byfjorden je .
Na výstavbu mosta bolo použitých ocele a betónu. Celkové finančné náklady činili 900 mil. SEK.
Narač

Narač alebo Naroč (, ) môže byť:
v Bielorusku:
Narač (jazero)

Narač (, ) je jazero v Mjadelskom rajóne v Minskej oblasti v Bielorusku. Narač je najväčšie bieloruské jazero a je súčasťou skupiny jazier, do ktorej ďalej patria jazera Mjastra, Batoryn a Blednae. Vzniklo pred niekoľkými tisíckami rokov po ustúpení ľadovca. V ceste ľadovcu na sever stál Svencjanský val. Voda od topiaceho ľadu vytvorila ohromné ​​vodné priestranstvo, z ktorého sa neskôr, pri znížení úrovne vody oddelili jazera tvoriace Naračskú skupinu. Narač je typická ukážka prírody severného Bieloruska - Bieloruského pojazeria. Má rozlohu 79,2 km², priemernú hĺbku 11 m a dosahuje maximálnu hĺbku 25 m. Dĺžka najväčšieho priemeru je 12,8 km. Dĺžka pobrežia je 41 km. Objem vody je 710 mil. m³. Rozloha povodia je 199 km².
Rozsah kolísania hladiny je asi 2 m. Najvyššiu úroveň dosahuje v apríli a najnižšiu v októbri až decembri. Zamŕza uprostred decembra a rozmŕza v marci alebo apríli. Z jazera vyteká rieka Narač (prítok Neman).
V jazere žije 22 druhov rýb. Najväčšia z nich je šťuka. 
V blízkosti jazera sa nachádzal pioniersky tábor medzinárodného významu "Zubriňok", ktorý bol po rozpade ZSSR premenený na Medzinárodný mládežnícky tábor Zubrania. Okolie je populárnou turistickou oblasťou.
V čase 1. svetovej vojny v blízkosti jazera prebehli veľké bojové operácie.
Solar Star

Solar Star je 579 megawattová (AC) fotovoltaická elektráreň pri Rosamonde v Kalifornii. Po dokončení v júni 2015 je v súčasnosti najväčšou solárnou elektrárňou podľa inštalovanej kapacity. Používa 1,7 milióna solárnych panelov, vyrobených firmou SunPower a rozložených na viac než 13 km².
Technológia.
V porovnaní s ostatnými fotovoltaickými elektrárňami podobnej veľkosti používa Solar Star menší počet (1,7 mil) panelov s vysokou efektívnosťou namontovaných na nosičoch s jednou osou, ktoré sa otáčajú za slnkom.
Baktalórántházsky okres

Baktalórántházsky okres (maď. "Baktalórántházi járás") je okres v Maďarsku v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg. Jeho správnym centrom je mesto Baktalórántháza.
Csengerský okres

Csengerský okres (maď. "Csengeri járás") je okres v Maďarsku v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg. Jeho správnym centrom je mesto Csenger.
Fehérgyarmatský okres

Fehérgyarmatský okres (maď. "Fehérgyarmati járás") je okres v Maďarsku v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg. Jeho správnym centrom je mesto Fehérgyarmat.
Ibránsky okres

Ibránsky okres (maď. "Ibrányi járás") je okres v Maďarsku v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg. Jeho správnym centrom je mesto Ibrány.
Kisvárdiansky okres

Kisvárdiansky okres (maď. "Kisvárdai járás") je súčasťou župy Szabolcs-Szatmár-Bereg a leží v severovýchodnom Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Kisvárda.
Poloha.
Územie okresu leží v nížine pri rieke Tisa, ktorá preteká pri severnej hranici okresu. Nadmorská výška okresu je zhruba 94 - 115 m. Okresom prechádza od JZ na SV hlavná cesta č. 4, vedúca z mesta Nyíregyháza na hranicu s Ukrajinou do mesta Čop. V rovnakom smere tiež prechádza železničná trať. Rozloha okresu je 523,09 km².
Sídla a ľudia.
Okres je tvorený tromi mestami (Kisvárda, Ajako a Dombrád) a ďalšími dvadsiatimi dedinami. 
V okrese v januári 2012 žilo celkom 57 050 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, kukurica) a živočíšnou výrobou.
Mátészalkiansky okres

Mátészalkiansky okres (maď. "Mátészalkai járás") je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Mátészalka.
Popis, poloha.
Okres sa nachádza na východe Maďarska. Jeho celková rozloha je 624,70 km². Nadmorská výška územia je približne 110 - 150 m. Približne stredom okresu od juhu k severu preteká riečka Kraszna a pri východnej hranici okresu zase preteká rieka Szamos. Na juhu okres hraničí s Rumunskom.
Doprava.
V severnej časti okresu končí diaľnica M3. Jej ďalší úsek ku hraniciam s Ukrajinou je vo výstavbe. Okresom prechádza hlavná cesta č. 49, ktorá smeruje k východu na hranici s Rumunskom do mesta Satu Mare. Okres Mátészalka má tiež dobré spojenie so susednými okresmi po železnici. V okrese nie je letisko.
Sídla a ľudia.
Od roku 2013 je okres tvorený tromi mestami (Mátészalka, Nagyecsed a Vaja) a 23 obcami.
V okrese v januári 2013 žilo spolu 64 810 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, zemiaky, kukurica) a živočíšnou výrobou.
Nagykállósky okres

Nagykállósky okres () je okres v Maďarsku v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg. Jeho správnym centrom je mesto Nagykálló .
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 8 miest a obcí:
Nyírbátorský okres

Nyírbátorský okres (maď. "Nyírbátori járás") je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Nyírbátor.
Popis.
Rozloha okresu je 695,94 km², hustota osídlenia je 63 ľudí/km². 
Sídla a ľudia.
Okres je od roku 2013 tvorený troma mestami (Nyírbátor, Máriapócs a Nyírlugos) a ďalšími 17 obcami. V januári 2013 v tomto okrese žilo celkom 43 557 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, zemiaky, kukurica) a živočíšnou výrobou. Za zmienku stojí veľká nezamestnanosť.
Níreďházsky okres

Níreďházsky okres (maď. "Nyíregyházi járás") je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Od roku 2013 je mesto Níreďháza hlavným mestom župy a zároveň aj okresným mestom.
Poloha, popis.
Okres sa nachádza vo východnom Maďarsku. Nadmorská výška územia je zhruba od 100 m na severe až po 132 m na juhovýchode. Rozloha okresu je 809,61 km². Okres je pretkaný niekoľkými hlavnými cestami - č. 4 z Debrecína na sever až do Čopu, č. 36 na západ do Polgáru, č. 41 na východ cez Vásárosnamény na Ukrajinu. Okresom tiež prechádza diaľnice M3 z Budapešti ku hraniciam s Ukrajinou.
Sídla a ľudia.
Od roku 2013 je okres tvorený štyrmi mestami a jedenástich dedinami. (V tabuľke je počet obyvateľov v januári 2013.) 
V januári 2013 žilo v okrese 166 684 ľudí. Obyvatelia sú zamestnaní hlavne v poľnohospodárstve a v živočíšnej výrobe.
Okrem toho v mestách pracujú hlavne v rôznych službách. Napriek tomu je tu vysoká nezamestnanosť.
Tiszavasvársky okres

Tiszavasvársky okres je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Tiszavasvári.
Popis.
Rozloha okresu je 381,61 km². Nadmorská výška územia okresu je zhruba 92 m. Nachádza sa v nížine rieky Tisa v západnej časti župy v severovýchodnej časti Maďarska. Severnú hranicu okresu tvorí rieka Tisa. Na rieke je malá priehrada s vodnou elektrárňou. Od rieky Tisa vedie smerom na juh vodný kanál Keleti-főcsatorna. 
Doprava.
Okresom od západu k východu prechádza hlavná cesta č. 36. V blízkosti južnej hranice okresu potom vedie diaľnica M3. Územím okresu tiež prechádza železničná trať z Polgáru do Níreďházy.
Sídla a ľudia.
Od júla 2013 je okres tvorený dvoma mestami a štyrmi dedinami.
V januári 2013 v tomto okrese žilo spolu 27 306 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, kukurica) a chovom dobytka. V okrese je vysoká nezamestnanosť.
Vásárosnaménsky okres

Vásárosnaménsky okres je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v Maďarsku. Od roku 2013 je sídlom okresu mesto Vásárosnamény.
Geografia.
Okres sa rozkladá na východe Maďarska. Od juhu k severu ním preteká rieka Tisa, do ktorej sa zľava vlievajú rieka Szamos a riečka Kraszna. Nadmorská výška je zhruba 103-130 m. Na východe hraničí s Ukrajinou. Rozloha okresu je 617,94 km². 
Doprava.
Okresom prechádza z vnútrozemia na Ukrajinskú hranicu hlavná cesta č. 41. Tiež sa v rovnakom smere stavia diaľnica M3. Za zmienku stojí aj železnica.
Sídla a ľudia.
Okres je tvorený 28 obcami, z ktorých dve sú mestá (Vásárosnamény a Nyírmada) a jedna obec je mestečko.
V januári 2013 v okrese žilo 36 689 ľudí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, zemiaky, kukurica) a živočíšnou výrobou. Za zmienku stojí veľká nezamestnanosť.
Záhonský okres

Záhonský okres (maď. "Záhonyi járás") je okres v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg v severovýchodnom Maďarsku. Okresným mestom je od roku 2013 mesto Záhony.
Poloha.
Okres leží v Severnej veľkej nížine (maďarsky Észak-Alföld) a pri severnej hranici územia ho obteká rieka Tisa. Touto riekou tiež prechádza hranica nielen okresu, ale aj Maďarska so Slovenskom a s Ukrajinou. Nadmorská výška územia okresu je zhruba medzi 95-122 m. Rozloha okresu je 145,95 km².
Doprava.
Územím okresu prechádza od juhu k severu hlavná cesta č. 4, vedúca z mesta Níreďháza na hranicu s Ukrajinou do mesta Čop. Takmer súbežne s cestou je vedená železničná trať. Na železničnej trati sú v okrese najmenej dve zoraďovacie alebo prekladacie stanice, na ktorých sú koľajiská s normálnym aj širokým rozchodom.
Sídla a ľudia.
Od júla roku 2013 je okres tvorený dvoma mestami (Záhony a Mandok) a deviatimi dedinami.
V okrese v januári 2012 žilo spolu 19 369 ľudí. Obyvatelia pracujú v poľnohospodárstve (ovocie, pšenica, kukurica), v živočíšnej výrobe a v službách (vlaková a kamiónová doprava, colná správa).
Ajkiansky okres

Ajkiansky okres () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Ajka.
Sídla.
V okrese je jedno mesto (Ajka) a 10 obcí.
Balatonalmádsky okres

Balatonalmádsky okres () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Balatonalmádi.
Sídla.
V okrese sú tri mestá a 8 obcí.
Balatonfüredský okres

Balatonfüredský okres alebo Blatenskoteplický okres () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Balatonfüred.
Sídla.
V okrese je jedno mesto (Balatonfüred) a 21 obcí.
Pápsky okres

Pápsky okres () je okres v Maďarsku v župe Vesprém. Jeho správnym centrom je mesto Pápa.
Sídla.
V okrese je jedno mesto (Pápa) a 48 obcí.
Sümegský okres

Sümegský okres () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Sümeg.
Sídla.
V okrese je jedno mesto (Sümeg) a 20 obcí.
Tapolciansky okres

Tapolciansky okres () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Tapolca.
Sídla.
V okrese sú dve mestá a 31 obcí.
Várpalotský okres

Várpalotský okres () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Várpalota.
Sídla.
V okrese sú dve mestá a 6 obcí.
Vesprémsky okres

Vesprémsky okres () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Veszprém.
Sídla.
V okrese sú dve mestá a 17 obcí.
Zircský okres

Zircský okres () je okres v Maďarsku v župe Veszprém. Jeho správnym centrom je mesto Zirc.
Sídla.
V okrese sa nachádza jedno mesto a 14 obcí.
Kemecsský okres

Kemecsský okres () je okres v Maďarsku v župe Szabolcs-Szatmár-Bereg. Jeho správnym centrom je mesto Kemecse.
Hepatológia

Hepatológia je odbor medicíny, ktorý zahŕňa štúdium pečene, žlčníka, žlčových ciest a pankreasu. Napriek tomu, že je považovaná za súčasť gastroenterólogie, jej rýchly rozvoj viedol v niektorých štátoch k osamostatneniu tejto vedy. Špecializovaní lekári sa nazývajú hepatológovia.
Alergiológia

Alergiológia je medicínsky odbor, zameraný na liečbu alergií.
Alergia je neznášanlivosť určitej látky. Môže to byť potravina, peľ, prach, vo vzácnych prípadoch sa môže objaviť dokonca aj alergia na slnko alebo chlad. K prejavom alergie patrí kašeľ, nádcha, pálenie a slzenie očí. V horších prípadoch sa môže z alergie vyvinúť astma.
Na liečbu alergie, alebo skôr jej príznakov sa používajú lieky uvoľňujúce dýchacie svalstvo. Touto liečbou sa zmierňujú prejavy alergických reakcií.
Bácsalmássky okres

Bácsalmássky okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Bácsalmás.
Sídla.
V okrese sa nachádza spolu 10 miest a obcí.
Bajský okres

Bajský okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Baja.
Sídla.
V okrese sa nachádza spolu 17 miest a obcí.
Jánoshalmiansky okres

Jánoshalmiansky okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Jánoshalma.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 5 obcí.
Očná chirurgia

Očná chirurgia je chirurgia vykonávaná typicky oftalmológom na očiach a jeho častiach:
Oko je krehký orgán a vyžaduje extrémnu starostlivosť pred, počas a po chirurgickej operácii. Chirurg je zodpovedný za výber vhodnej chirurgickej procedúry pre pacienta a za vykonanie potrebných bezpečnostných opatrení.
Kalocsský okres

Kalocsský okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kalocsa.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 21 miest a obcí.
Kecskemétsky okres

Kecskemétsky okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kecskemét.
Malokerešský okres

Malokerešský okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kiskőrös.
Sídla.
V okrese sa nachádzajú štyri mestá a 11 obcí.
Kiskunfélegyházsky okres

Kiskunfélegyházsky okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kiskunfélegyháza.
Agitácia (politika)

Agitácia "(z lat. agitare = poháňať)" – presvedčovanie, získavanie pre určitú myšlienku, program alebo cieľ. Úzko súvisí s propagandou, je však konkrétnejšia, zameraná na presne vymedzené ciele. Podľa použitých prostriedkov sa rozlišuje písomná, názorná a ústna agitácia.
Kiskunhalasský okres

Kiskunhalasský okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kiskunhalas.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 9 miest a obcí.
Kiskunmajsiansky okres

Kiskunmajsiansky okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kiskunmajsa.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 6 miest a obcí.
Kunszentmiklóssky okres

Kunszentmiklóssky okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kunszentmiklós.
Tiszakécssky okres

Tiszakécssky okres () je okres v Maďarsku v Báčsko-malokumánskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Tiszakécske.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 5 miest a obcí.
Bólysky okres

Bólysky okres () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Bóly.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 16 miest a obcí.
Hegyhátsky okres

Hegyhátsky okres (, bývalý Sásdsky obvod) je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Sásd.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 25 miest a obcí.
Komlósky okres

Komlósky okres () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Komló.
Moháčsky okres

Moháčsky okres () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Moháč.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 26 miest a obcí.
Pécssky okres

Pécssky okres () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Pécs.
Pécsváradský okres

Pécsváradský okres () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Pécsvárad.
Sellyský okres

Sellyský okres () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Sellye.
Siklóssky okres

Siklóssky okres () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Siklós.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 53 miest a obcí.
Szentlőrincský okres

Szentlőrincský okres () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Szentlőrinc.
Szigetvársky okres

Szigetvársky okres () je okres v južnom Maďarsku v Baranskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Szigetvár.
Vitoša

Vitoša () je pohorie nachádzajúce sa neďaleko bulharského hlavného mesta Sofia, ktorému tvorí impozantnú kulisu. Najvyšším vrcholom je Černi vrăch (2 290 m). Horstvo má pre svoju jedinečnosť štatút národného parku - druhého najstaršieho na Balkáne (po NP Biogradska gora).
Poloha.
Sever masívu vymedzuje Sofijska kotlovina, východ tokom rieky Iskăr a na západe tvoria hranicu pohoria údolia rieky Struma. Na juhu sa dá považovať za koniec pohoria priesmyk Klisura, ktorý oddeľuje Vitoša od vyššieho, susedného pohoria Rila.
Geografia.
Pohorie Vitoša zaberá plochu 266 km², pričom dĺžka masívu je približne 20 km a v najširšom mieste dosahuje okolo 18 km. Nachádza sa tu na 10 štítov vyšších 2 000 metrov. Geologicky je pohorie tvorené prevažne žulou. Vitoša je významným zdrojom pitnej vody pre hlavné mesto a okolie, predovšetkým vďaka svojim početným minerálnym prameňom. Rozsiahle sú tu ako ihličnaté, tak listnaté lesy. Vo vyšších polohách sa nachádzajú klasické horské lúky.
Turizmus.
Pohorie je významným strediskom zimných športov a turistiky vôbec. Predovšetkým dobré sprístupnenie prímestskými dopravnými linkami, spôsobuje najmä cez víkendy obrovské návštevnosti. Na vrchole vrchu Čierni vrch sa nachádza meteorologická stanica doteraz fungujúca už od roku 1935. Stanica tiež slúži ako bivak pre turistov a je zároveň základňou miestnej horskej služby. Turisticky navštevovaný úkaz pohoria je tzv. kamenná rieka "Zlatnite Mostove". Tá pozostáva z prúdu veľkých balvanov prebiehajúcich podľa úbočí hôr. V podstate sa jedná o ľadovcovú morénu, ktorú tu po sebe zanechal dávny ľadovec.
Zlatni rat

Zlatni rat (doslova "Zlatý roh") je chorvátska pláž, mys a polostrov pri Jadranskom mori, nachádzajúci sa 1,5 km západne od obce Bol na južnej strane dalmatínskeho ostrova Brač (Splitsko-dalmatínska župa).
Kamienková pláž má tvar rohu, vybiehajúceho z ostrova v dĺžke niekoľkých stoviek metrov a zvažujúceho sa prudko do mora. Štrky sú unášané morskými prúdmi a vlnami. Pláž tým získava stále iný tvar a sklon - niekedy je "roh" zahnutý doprava, inokedy doľava. Výbežok vznikol odnosom materiálu z veľkej skalnatej rokliny, ktorá vyúsťuje z hôr nad výbežkom.
V borovicovom lesíku v tesnom susedstve Zlatého rohu sa nachádzajú zvyšky rímskej villy, vrátane zvyšku nádrže, niekedy označovanej ako plavecký bazén, aj keď zrejme išlo skôr o vodný rezervoár. Smerom k východu na ceste do Bolu je potom pobrežie lemované početnými hotelmi a tenisovými kurtmi.
Pedofil

Pedofil môže byť:
Viljandi

Viljandi je estónske mesto ležiace v južnej časti krajiny. Je správnym centrom kraja Viljandimaa.
Dejiny.
Prvé známky osídlenia na území dnešného Viljandi sa datujú do 5. tisícročia pred Kr. Výhodná poloha miestneho návršia lákala dávnych obyvateľov Estónska k stavbe opevnenia. Prvá písomná zmienka o ňom pochádza od arabského zemepisca al-Idrísího z roku 1154. Toto hradisko potom hralo dôležitú úlohu pri bojoch Estóncov s nemeckými križiakmi na začiatku 13. storočia. Nemci ho najprv neúspešne obliehali v roku 1211 spoločne s Lotyšmi a Livóncami, aby ho potom definitívne dobyli roku 1223.
Hneď v nasledujúcom roku rozhodol veľmajster križiackeho rádu mečových bratov Volquin posilňovanie miestneho opevnenia. Tak začala stavba mohutného Vijlandského hradu, ktorý sa čoskoro stal jedným z najväčších v celom Pobaltí. Ako sa rozvíjal hrad, rástla aj osada v podhradí. Mestské práva dostalo Viljandi v roku 1283 a členom hanzy sa stalo pravdepodobne niekedy v polovici 14. storočia.
Úpadok Vijlandi začal počas livónskej vojny. V roku 1560 sa ho po dlhom obliehaní zmocnili ruské vojská. Roku 1582 prešlo pod poľskú nadvládu. Krátko potom vypukla švédsko-poľská vojna. Počas bojov zmenilo Viljandi niekoľkokrát majiteľa a bolo v podstate úplne zničené. Slovami poľského kňaza Dionysia Fabricia vyzeralo mesto po vojne takto: „Hovorí sa, že Viljandi stráži teraz diabol sám, krákoraje tu ako kohút. Už nie je tu čoho obdivovati, všetko jest zničené a ni pevnosť, ni v meste už nie sú miestom, kde by ľudská bytosť mohla bývať, a stali sa teraz sídlom satanovým“ Zúbožené mesto stratilo mestské práva v roku 1624.
Viljandi sa z vojny spamätávalo len veľmi pomaly, tým skôr, že ho ťažko zasiahla aj severná vojna na začiatku 18. storočia. Avšak pod ruskou nadvládou začalo rásť a postupne sa z neho stalo centrum regiónu. Mestské práva opäť dostalo roku 1783. V 18. storočí sa stalo dôležitým industriálnym a kultúrnym centrom.
1. augusta 1897 získalo železničné spojenie postavením odbočnej úzkorozchodnej (750 mm) trate z Mõisaküly, ležiacej na trati ValgaPärnu, a roku 1901 bola privedená železničná trať rozchodu 1 524 mm z Tallinnu cez Türi. Úzkorozchodná trať zanikla v 70. rokoch 20. storočia v súvislosti s prestavbou svojej chrbtovej trati na rozchod 1 524 mm.
Turistika.
Návštevy Viljandi by rozhodne nemali vynechať návštevu zrúcaniny mohutného hradu ležiace na návrší nad mestom. Ďalšími zaujímavými pamiatkami sú neskoro baroková radnica dokončovaná v roku 1774, pôvodne františkánsky kostol sv. Jána z rokov 14661472 a miestne múzeum, nachádzajúce sa v jednej z najstarších mestských budov. K technickým zaujímavostiam patrí vodárenská veža z roku 1911, a dva mosty (Varesesild a visutý Rippsild) z 20. a 30. rokov minulého storočia nachádzajúce sa v blízkosti hradného návršia.
Adžarisckali

Adžarisckali (, v preklade "Adžarská voda") je rieka v Adžarsku, v Gruzínsku. Je to pravý prítok Čorochu. Je dlhá 90 km. Povodie má rozlohu 1 540 km².
Opis.
Pramení na Arsiánskom chrbte. Tečie v úzkej hlbokej doline, ktorá sa smerom k ústiu rozširuje. Vlieva sa sprava do Čorochu.
Zdroj vody je zmiešaný s prevahou dažďového. K povodniam môže dochádzať v priebehu celého roka.
Využíva sa k zisku vodnej energie.
Gynekologická onkológia

Gynekologická onkológia je odbor medicíny, ktorý sa zaoberá nádormi ženského reprodukčného systému, zahŕňajúceho rakovinu vaječníkov, maternice, vagíny a ďalších častí ženského reprodukčného systému.
Klinická biochémia

Klinická biochémia je interdisciplinárny obor, jeden z pododborov biochémie, respektíve špecializovaný odbor medicíny zameraný na skúmanie základných biochemických procesov v ľudskom organizme z hľadiska ľudského zdravia resp. z hľadiska liečby ochorení, poprípade z dôvodov prevencie vzniku ochorení.
Trichonida

Trichonida (, ) je jazero v krajskej jednotke Etoloakarnania v kraji Západné Grécko v Grécku. Leží na dne tektonickej prepadliny. Má rozlohu 97 km².
Brehy na juhu a západe sú prevažne nízke, miestami močiarnaté, na severe a východe sú vyvýšené.
Zo západného konca jazera odteká regulovaný prietok do jazera Lysimachia v úmorí Iónskeho mora.
Jazero je bohaté na ryby. V kotline jazera leží mesto Agrinio.
Operácia Kutuzov

Oriolská strategická útočná operácia Kutuzov alebo operácia Kutuzov (rus. "Орловская стратегическая наступательная операция «Кутузов»") bola sovietska útočná operácia, ktorá prebiehala od 12. júla do 18. augusta 1943 v centrálnej časti sovietsko-nemeckého frontu. Jej úlohou bolo zatlačiť nemecké jednotky v priestore Orla a bola jedným z dvoch sovietskych protiútokov, ktoré prebehli ako odpoveď na nemecký útok v priestore Kurska, ktorý sa začal 5. júla 1943. Druhý protiútok ("operácia Rumiancev") prebehol v južnej časti kurského oblúku, v smere na Charkov.
Dňa 5. augusta bol oslobodený Oriol a operácia sa skončila 18. augusta 1943 zničením oriolského výbežku. Sovietskym silám sa nepodarilo dosiahnuť obkľúčenie nemeckých jednotiek, ktoré plány predpokladali, väčšina nemeckých vojsk sa dokázala stiahnuť. Podobný vzorec sa zopakoval pomerne často počas nasledujúcich sovietskych ofenzív.
Niesla meno po ruskom vojvodcovi Michailovi Illarionovičovi Kutuzovovi. 
Priebeh.
Podľa plánu operácie Kutuzov začali protiútok vojská Západného (velil im generál-plukovník V. D. Sokolovskij) a Brianskeho frontu (generál-plukovník M. M. Popov). O tri dni neskôr sa k útoku pridali armády Centrálneho frontu pod velením Rokossovského. Tie však boli značne oslabené predošlým nemeckým útokom. 
Nemecké jednotky v útočnom priestore disponovali 37 divíziami (z toho bolo 8 tankových a 2 motorizované, súčasti 9. armády a 2. tankovej armády). Línia hlavnej nemeckej obrany dosahovala hĺbku 5 až 7 km, čo bolo viac než Sovieti predpokladali. Útok bol natoľko mohutný, že 11. gardová armáda postúpila v prvý deň o 23 kilometrov. Briansky front nebol taký úspešný - 61., 3. a 63. armáda postúpili v prvý deň o 8, 14 a 15 kilometrov.
14. júla bol Walter Model (veliteľ 9. armády) poverený aj velením 2. tankovej armády. Velil tak všetkým nemeckým vojskám v priestora Orla. Sovietsky postup sa Nemcom podarilo spomaliť, ale v dôsledku zapojenia sovietskych záloh bolo postavenie nemeckých jednotiek veľmi zlé. Situáciu ešte zhoršovali útoky partizánov v nemeckom tyle, ktoré sťažovali prepravu vojsk a ich zásobovanie. Tým brániacim východnú časť oriolského výbežku hrozilo obkľúčenie. 18. júla sa 9. armáda stiahla na pozície, z ktorých začínala útok 5. júla.
Sovieti postupovali aj naďalej, 29. júla bol oslobodený Bolchov a ráno 5. augusta Oriol. K 18. augustu dosiahli sovietske vojská líniu nemeckej obrany "Hagen", na východ od Brianska. Postup Červenej armády dosiahol v niektorých smeroch až 155 kilometrov.
Dohra.
V dôsledku úspešného sovietskeho protiútoku padli nemecké plány o využití oriolského výbežku v útočných operáciách. Operácia Kutuzov bola jedným z prvých príkladov prevziatia strategickej iniciatívy na východnom fronte Červenou armádou. 
Prvá sovietska oslavná delová salva prebehla práve na počesť oslobodenia Orla, najväčšieho sovietskeho mesta dovtedy oslobodeného Červenou armádou.
Český fousek

Český fousek (iné názvy: český fuzáč, český fúzač, fuzáč, fúzač) je plemeno psa uznané v FCI v skupine 7 pod číslom 245. Je to všestranný, rýchly a vytrvalý stavač s vynikajúcim nosom. Český fousek je vyrovnané plemeno, dobre ovládateľné a cvičiteľné. V domácnosti sa vie správať ako člen a miláčik rodiny. Plemeno český fousek bolo vyšľachtené v Česku v 14. storočí z miestnych loveckých psov.
Český fousek je vytrvalý pes vyžadujúci každodenný pohyb. Potrebuje zamestnanie, uplatní sa napríklad v rôznych kynologických športoch, ako sú agility a flyball.
Pri dobrej starostlivosti je priemerný vek tohto plemena 12 – 14 rokov.
Českého fouska je možné zameniť za nemeckého drôtosrstého stavače.
Sedmohradské veľkokniežatstvo

Sedmohradské veľkokniežatstvo ( "Großfürstentum Siebenbürgen") bola jedna z rakúskych korunných krajín. 
Dejiny.
Vzniklo 2. novembra 1765, kedy cisárovná Mária Terézia ako uhorská panovníčka povýšila doterajšie Sedmohradské kniežatstvo na veľkokniežatstvo. Tento formálny štatút si Sedmohradsko podržalo až do roku 1848. V máji 1784 bola vyhlásená nemčina za jediný úradný a vyučovací jazyk v Uhorsku a Sedmohradsku. To sa ale nepodarilo uviesť do praxe.
Počas revolúcie v roku 1848 spísali 15. mája 1848 tunajší Rumuni petíciu, ktorou požadovali zrovnoprávnenie. Tejto požiadavke však nebolo vyhovené, naopak bol pod uhorským nátlakom prijatý zákon vyhlasujúci plné spojenie Sedmohradska s Uhorskom. Tento zákon však nakoniec nebol realizovaný a rakúska ríšska ústava zo 4. marca 1849 Sedmohradsko a Uhorsko opäť plne oddelila, pričom Sedmohradsko a Uhorsko prišli o svoje samosprávne inštitúcie.
Októbrovým diplomom bola roku 1860 obnovená autonómia oboch korunných krajín, ale Sedmohradsko prišlo o zvyšok "Partie" a zmenšilo sa tým na 57 243 km². 1. júla 1863 zvolal cisár František Jozef I. do Sibiu sedmohradský snem na ktorom došlo k zrovnoprávneniu Rumunov.
Po Rakúsko-uhorskom vyrovnaní v roku 1867 sa Sedmohradské veľkokniežatstvo stalo časťou Zalitavska v rámci ktorého bolo znovu začlenené do Uhorska a spolu so zrušením jeho krajinských inštitúcií prestalo 20. júna 1867 existovať ako územná jednotka. Zákonom z roku 1868 potom boli zrušené všetky privilégiá sedmohradského veľkokniežatstva, jeho územie novo rozdelené na 15 žúp a od 90. rokov 19. storočia započala maďarizácia.
Geografia Maďarska

Maďarsko je štát ležiaci v strednej Európe. Na severe susedí so Slovenskom, na východe s Ukrajinou, na juhovýchode s Rumunskom, na juhu so Srbskom a Chorvátskom a na západe s Rakúskom a Slovinskom.
Maďarsko leží v pomerne rovinatom kraji vo Veľkej uhorskej nížine, ktorá je na západ od východných Karpát a na západe Maďarska je Malá dunajská kotlina. Na severe Maďarska je krajina už ľahko kopcovitá, hlavne u východných hraníc so Slovenskom. Najvyššie vrchy Maďarska tvorí pohorie Matra, kde sa nachádza aj najvyšší vrch Kékes s nadmorskou výškou Vysoké kopce nájdeme aj pri meste Miškovec v pohorí Bukové vrchy, kde sa pestuje známe tokajské víno. Okolie Budapešti je tiež kopcovité.
Pohoria.
Nižšie nasleduje tabuľka najvyšších pohorí Maďarska.
Rieky a jazerá.
Hlavnou riekou je bez pochyby Dunaj, ktorý preteká hlavným mestom a celým stredom Maďarska. Na severe tvorí čiastočne hranicu so Slovenskom. Do Dunaja sa vlieva rieka Rába, pretekajúca mestom Győr. Ďalej je potom rieka Concó alebo Karasica. Ďalšiu dôležitú úlohu v Maďarsku hrá rieka Tisa (). Tá síce v Maďarsku nepramení, ale na území Maďarska je už veľmi široká.
Jazerá
Najznámejším jazerom v Maďarsku je Balaton. Balaton je najväčšie jazero v strednej Európe. Ďalej potom jazerá Kis-Balaton, Velence, termálne jazero Hévíz, pri meste Segedín je jazero Feher a pri meste Šopron je Neziderské jazero (maďarsky Fertő-tó). Neziderské jazero má ale väčšinu svojej rozlohy v susednom Rakúsku.
Národné parky.
Na území Maďarska sa nachádza celkom 10 národných parkov. Napr. pri Balatone nájdeme národný park Keszthelyi, pri Neziderskom jazere (Fertő-tó) je n. p. Fertő-Hanság, pri rieke Dráva, tvoriacej hranicu s Chorvátskom je n. p. Duna-Dráva. V južnom Maďarsku sú potom n. p. Kiskunsági pri meste Kecskemét a na východe národné parky Hortobágy a Bükk. Na severe leží národný park Duna–Ipoly.
Stratonikeia

Stratonikeia ("Stratonikeia", ) môže byť:
Vláda národnej jednoty (Maďarsko)

Vláda národnej jednoty alebo Szálasiho vláda je označenie pre totalitnú vládu Maďarského kráľovstva od 16. októbra 1944 do 28. marca 1945 pod vedením "Vodcu národa" Ferenca Szálasiho a jeho Šípových krížov.
Dejiny.
Vláda národnej jednoty bola vytvorená 15. októbra 1944 počas operácie Panzerfaust, pri ktorej bola regentovi Maďarského kráľovstva Miklósi Horthymu odobraná moc. Štát ovládli Šípové kríže na čele s národným socialistom a nadšeným fašistom Ferencom Szálasim, ktorý obsadil post hlavy štátu ako Vodca národa.
Po fašistickom prevrate došlo k ďalšiemu vraždeniu a prenasledovaniu Židov. Asi polovica z celkového počtu 200 000 ľudí budapeštianskej židovskej komunity prišla o život počas podujatí Šípových krížov.
Maďarský štát čelil blížiacej sa okupácii Sovietskym zväzom, čo prinášalo demoláciu maďarskej infraštruktúry zo strany ustupujúcej armády Tretej ríše.
Medzitým bola v decembri 1944 založená (za účasti komunistov) protifašistická "Fronta národného oslobodenia", ktorá dňa 22. decembra 1944 v Debrecíne zriadila dočasnú vládu v čele s Bélom Miklósom. Vláda vyhlásila 28. decembra vojnu Nemecku a 20. januára 1945 podpísala v Moskve prímerie so Spojencami.
Podľa Hitlera bola Budapešť posledná prekážka ako Červenú armádu zastaviť pred príchodom do Viedne a celého Nemecka. Hitler teda nakázal brániť Budapešť do posledného muža. Pre Sovietsky zväz bolo dobytie Budapešti symbolom prestíže a nároku na Maďarov pri povojnovom rozdeľovaní Európy. Obe strany sa teda do boja pustili s maximálnym odhodlaním a nebrali ohľad na počet padlých vojakov - Budapeštianska operácia. Odstupujúca nemecká armáda nasadila vzdušné sily a začala Budapešť bombardovať. Vyhodila do povetria všetky mosty cez Dunaj a zničila tiež mnoho domov. Po takmer stodennom boji bolo mesto plné trosiek a mŕtvol. Dňa 13. februára 1945, po dvojmesačnom obliehaní, bola Budapešť dobytá vojskami Červenej armády.
Vláda prestala existovať dňa 28. marca 1945. O deň neskôr našli všetci členovia vlády útočisko v Tretej ríši, kde boli zajatí. Ku koncu vojny spáchal Béla Jurcsek v Rakúsku samovraždu a Arpádovi Henneymu sa podarilo utiecť na západ. Všetci ostatní členovia vlády boli vydaní späť do Maďarska k ľudovému súdu. Vilmos Hellebronth a Emil Szakváry boli odsúdení k doživotným núteným prácam, zatiaľ čo všetci zostávajúci boli odsúdení na trest smrti obesením. Ferenc Szálasi bol súdený za zločiny proti štátu, proti ľudskosti a vojnové zločiny. Popravený dňa 12. marca 1946.
Dňa 4. apríla 1945 po dlhotrvajúcich a ťažkých bojoch dovŕšila Červená armáda osbsadenie maďarského územia. Tento deň sa neskôr v Maďarskej ľudovej republike stal štátnym sviatkom.
Venta

Venta je rieka v Lotyšsku a v Šiauliaiskom kraji v Litve. Je 346 km dlhá (z toho 178 km v Lotyšsku). Povodie má rozlohu 11 800 km².
Opis.
Odteká z jazera Medainis na Žemaitijskej vysočine, kde preteká úzkou a hlbokou dolinou. Na strednom toku tečie naopak v rovine, pričom miestami sa na nej nachádzajú pereje. Na dolnom toku tečie ako pokojná rieka s dostatočným množstvom vody. V úseku medzi sútokom s Vadakstisom a sútokom s Varduvou tvorí štátnu hranicu medzi Litvou a Lotyšskom.
Najvyššia vodnosť dosahuje na jar, kedy sa hladina dvíha o 2,5 až 7 m. Významné sú tiež letné a jesenné dažďové povodne. Priemerný ročný prietok vody činí 95,5 m³/s. Ľadová pokrývka je nestála.
Vodná doprava je možná od mesta Piltene (Lotyšsko). V ústí leží námorný prístav Ventspils.
Baltská federálna univerzita Immanuela Kanta

Baltská federálna univerzita Immanuela Kanta (rus. "Балтийский федеральный университет имени Иммануила Канта") je štátna vysoká škola v Kaliningrade v Kaliningradskej oblasti, ruskej exkláve. Je to jedna z desiatich federálnych univerzít (od roku 2010) v Rusku. 
Vznikla v roku 1947, teda krátko po pripojení tejto časti Východného Pruska k ZSSR, ako pedagogický inštitút. Meno Immanuela Kanta, nemeckého filozofa a najvýznamnejšieho kráľoveckého rodáka, jej bolo udelené ruskou vládou v roku 2005. 
V Kráľovci existovala od roku 1544 Kráľovecká univerzita (Albertina). Tá v roku 1945 zanikla a jej neformálnou nástupkyňou je dnešná Baltská univerzita.
Súčasným rektorom univerzity je Andrej Pavlovič Klemešev.
Operácia Panzerfaust

Operácia Panzerfaust (v Nemecku známa ako "Unternehmen Eisenfaust") bola nemecká vojenská operácia z októbra 1944, ktorej cieľom bolo udržať Maďarské kráľovstvo v druhej svetovej vojne na strane nacistického Nemecka. Operácia bola reakciou na vyjednávanie maďarského regenta Miklósa Horthyho so Sovietskym zväzom o prímerí.
Adolf Hitler najskôr do Maďarska vyslal podplukovníka Waffen-SS Otta Skorzenyho, ktorý 15. októbra 1944 uniesol Horthyho syna. Nemecká armáda následne s pomocou maďarských fašistov zo strany Šípových krížov prevzala kontrolu nad vládou a rozhlasom. Nemci obsadili Budínsky hrad, zajali regenta Horthyho. Ten bol následne donútený podpísať vyhlásenie, ktorým odvolal vyhlásené prímerie a abdikovať v prospech Ferenca Szálasiho zo strany Šípových krížov. Szálasi sa stal premiérom a vodcom Maďarska, a vytvoril pronemeckú bábkovú vládu národnej jednoty. Horthy bol potom odvezený na zámok Hirschberg v Bavorsku, kde bol držaný v domácom väzení.
Békešskočabiansky okres

Békešskočabiansky okres () je okres v Maďarsku v Békešskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Békešská Čaba.
Békéssky okres

Békéssky okres () je okres v Maďarsku v Békešskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Békés.
Gyomaendrődsky okres

Gyomaendrődsky okres () je okres v Maďarsku v Békešskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Gyomaendrőd.
Gyulský okres

Gyulský okres () je okres s rozlohou 413,22 km² v Maďarsku v Békešskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Gyula.
V roku 2007 tu žilo 43 812 obyvateľov.
Mezőkovácsházsky okres

Mezőkovácsházsky okres () je okres v Maďarsku v Békešskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Mezőkovácsháza.
Orosházsky okres

Orosházsky okres () je okres v Maďarsku v Békešskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Orosháza.
Sarkadský okres

Sarkadský okres () je okres v Maďarsku v Békešskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Sarkad.
Sarvašský okres

Sarvašský okres () je okres v Maďarsku v Békešskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Szarvas.
Od roku 2013 má okres len dve mestá a štyri dediny.
Szeghalomský okres

Szeghalomský okres () je okres v Békešskej župe v juhovýchodnom Maďarsku. Sídlom okresu je od roku 2013 mesto Szeghalom.
Poloha.
Okres sa rozkladá vo Veľkej maďarskej nížine. Nadmorská výška je zhruba 80–85 m. Územím pretekajú rieky Körös a Beretty.
Sídla.
Okres je tvorený štyrmi mestami a tromi dedinami. Prehľad je uvedený v tabuľke, kde počet obyvateľov je k 1. januáru 2012:
V okrese v januári 2012 žilo spolu 29 013 ľudí. Tí tu pracujú hlavne v poľnohospodárstve (ovocie, pšenica, kukurica) a v živočíšnej výrobe.
Dopravné spojenie.
Okresom prechádza predovšetkým hlavná cesta č. 47, ktorá spája oblasť sa župným mestom Békešská Čaba na JZ a s mestom Debrecín na SV. Oblasť je tiež pretkaná železničnými traťami.
Cigándsky okres

Cigándsky okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Cigánd.
Edelénsky okres

Edelénsky okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Edelény.
Encsský okres

Encsský okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Encs.
Göncský okres

Göncský okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Gönc. Okres patrí k najchudobnejším regiónom Maďarska, miestna nezamestnanosť presahuje dokonca 20%. Na jeho území sa nachádza niekoľko pamiatok. Jednou z nich je hrad Regéc alebo 900 rokov starý kostol v obci Göncruszka. Rozloha okresu je 549,60 km².
Sídla a ľudia.
V okrese je celkom 30 obcí, z toho dve mestá. V tabuľke sú počty obyvateľov v januári roku 2012.
V januári roku 2012 žilo v okrese 18 722 obyvateľov. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (vínna réva, ovocie, pšenica, kukurica) a živočíšnou výrobou.
Kazincbarcický okres

Kazincbarcický okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kazincbarcika.
Mezőcsátsky okres

Mezőcsátsky okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Mezőcsát. Rozloha okresu je 351,27 km², a v januári 2012 tu žilo celkovo 14 130 obyvateľov.
Mezőkövesdský okres

Mezőkövesdský okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Mezőkövesd. Rozloha okresu je 723,86 km². V januári 2012 tu žilo 41 867 obyvateľov. V okrese sú dve mestá a 21 obcí. Obyvatelia sa zaoberajú predovšetkým poľnohospodárstvom (ovocie, zelenina, pšenica, kukurica) a živočíšnou výrobou.
Miškovecký okres

Miškovecký okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Miškovec.
Ózdsky okres

Ózdsky okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Ózd. Rozloha okresu je 385,57 km². V januári 2012 tu žilo 52 732 obyvateľov.
Sídla.
V okrese sú dve mestá - Ózd a Borsodnádasd a ďalších 15 dedín.
Putnocký okres

Putnocký okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Putnok.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 26 miest a obcí:
Sárospatacký okres

Sárospatacký okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Sárospatak.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 16 miest a obcí.
Šiatronovomestský okres

Šiatronovomestský okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Nové Mesto pod Šiatrom. Rozloha okresu je 321,38 km².
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 21 obcí, z toho dve mestá. V tabuľke je počet obyvateľov v januári 2012.
V okrese žilo v januári 2012 spolu 22 703 obyvateľov. Obyvatelia pracujú predovšetkým v poľnohospodárstve (ovocie, vinič, pšenica, kukurica) a v živočíšnej výrobe.
Muzio Clementi

Muzio Clementi (* 23. január 1752, Rím† 10. marec 1832, Evensham) bol taliansky hudobný skladateľ, klavirista, hudobný učiteľ, dirigent, hudobný vydavateľ, editor a výrobca klavírov. Je nazývaný „Otcom modernej klavírnej techniky“. Preslávili ho predovšetkým jeho sonáty a etudy.
Johan Cruyff Arena

Amsterdam ArenA je štadiónom klubu Ajax Amsterdam. Okrem toho sa tu konajú aj reprezentačné zápasy Holandska a rôzne kultúrne podujatia.
Štadión sa nachádza v štvrti Biljmer a je dostupný metrom alebo vlakom. Súčasťou komplexu sú kaviarne, reštaurácie, kiná, divadlá či kluby. Kapacita štadióna je 53 502 divákov, náklady na postavenie štadiónu boli 140 miliónov eur. Otvorený bol v roku 1996.
Szerencsský okres

Szerencsský okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Szerencs.
Szikszósky okres

Szikszósky okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Szikszó.
Tiszaújvárosský okres

Tiszaújvárosský okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Tiszaújváros.
Tokajský okres

Tokajský okres () je okres v severovýchodnom Maďarsku v Boršodsko-abovsko-zemplínskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Tokaj.
Sídla.
V okrese sa nachádza celkom 11 miest a obcí.
Csongrádsky okres

Csongrádsky okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádsko-čanádskej župe.. Jeho správnym centrom je mesto Csongrád.
Hódmezővásárhelyský okres

Hódmezővásárhelyský okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádsko-čanádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Hódmezővásárhely.
Kistelecký okres

Kistelecký okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádsko-čanádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Kistelek.
Makovský okres

Makovský okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádsko-čanádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Makov.
Mórahalomský okres

Mórahalomský okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádsko-čanádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Mórahalom.
Segedínsky okres

Segedínsky okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádsko-čanádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Segedín.
Szentesský okres

Szentesský okres () je okres v južnom Maďarsku v Čongrádsko-čanádskej župe. Jeho správnym centrom je mesto Szentes.
Nevėžis

Nevėžis je rieka v Litve (Kaunaský, Panevėžyský, Utenský kraj). Je 210 km dlhá. Povodie má rozlohu 6 140 km².
Priebeh toku.
Pramení neďaleko Anykščiai v rašelinisku "Paraiščių durpynas" 6 km na juhovýchod od dediny Troškūnai a 7 km na severovýchod od dediny Repešėnai a tečie cez Stredolitovskú nížinu. Ústí sprava do Nemanu 199 km od jeho ústia pri meste a hrade Raudondvaris (tu ho preklenuje Raudondvarský most). Spočiatku tečie smerom severozápadným. Na rieke ležia mestá Raguva, Panevėžys. Za obcou Berčiūnai sa stáča na juh a kľukatí sa cez Nevėžyskú nížinu cez obce Naujamiestis, Krekenava, Kėdainiai a Babtai. Pri meste Kėdainiai cez rieku vedie železnica prechádzajúca mestami Šiauliai a Jonava.
Vodný stav.
Zdroj vody je zmiešaný s prevahou snehového. Priemerný prietok vo vzdialenosti 58 km od ústia činí približne 18,4 m³/s. Zamŕza v novembri až v januári a roztápa sa vo februári až v prvej polovici apríla. Maximum dosahuje od februára do apríla.
Baba (pohorie)

Baba () je pohorie nachádzajúce sa na juhu Macedónska, pri štátnej hranici s Gréckom. Najvyšším vrchom je Pelister (2 601 m). Po pohoriach Korab (Korab, 2 764 m) a Šar planina (Titov Vrv, 2 747 m) tak ide o tretí najvyšší masív Macedónska.
Poloha.
Pohorie Baba leží východným smerom od Prespanského jazera. Na juhu netvoria vymedzenie pohoria štátne hranice s Gréckom, ako by sa mohlo zdať, ale horstvo pokračuje aj na tomto území. Východnú hranicu tvorí údolie Pelagonija. Na severe je masív vymedzený spojnicou miest Ochrid a Bitola.
Charakteristika.
Geologicky je pohorie tvorené kryštalickými horninami ako sú bridlica a žula. Dávna ľadovcová činnosť tu po sebe zanechala rozľahlé kary. V niektorých sa tiež nachádzajú horské jazerá. Najznámejšími sú Golemo Ezero a Malo Ezero.
Pohorie Baba je pútavý horský masív modelovaný predovšetkým trávnatými chrbtami. Na niektorých miestach vystupujú skaly na povrch a tvoria tak najvyššie štíty masívu. Od roku 1948 je pohorie zahrnuté do Národného parku Pelister, ktorý chráni zaujímavú kvetenu (napr. endemitná borovica balkánska), a pestré zastúpenie miestnej fauny (jeleň, medveď, vlk).
Turizmus.
Do nedávnej doby bolo pohorie Baba turistami úplne zabudnuté v dôsledku vojny na Balkáne. V súčasnosti sa situácia lepší a napr. turistické značenie sa neustále obnovuje a rozširuje. Najlepší prístup do hôr je z mesta Bitola a malej obce Resen na severe masívu.
Alicia Vikanderová

Alicia Vikanderová (; * 3. október 1988, Göteborg, Švédsko) je švédska herečka a baletka. Jej manželom je od roku 2017 Michael Fassbender, majú spolu jedného syna (* 2021).
Kariéra.
Kariéru začala vo švédskych televíznych reláciách a filmoch. Za zmienku stojí predovšetkým jedna z hlavných rolí v obľúbenej televíznej sérii "Andra Avenyn", ktorá bola vysielaná v rokoch 2007 až 2010 a hlavná rola vo filme "Till det som är vackert" za ktorú dostala ocenenie Guldbagge "Award", čo je švédska obdoba Oscara. Potom sa objavila vo filmoch "Anna Karenina" (2012), "A Royal Affair" (2012), "The Fifth Estate" (2013), "Siedmy syn" (2015) či "Ex machina" (2015).
Za postavu Gerdy Wegener vo filme "Dánske dievča" z roku 2015 získala Oscara za vedľajšiu úlohu.