Rad Víťazstva

Rad Víťazstva () bol najvyšším vojenským vyznamenaním Sovietskeho zväzu. Bol zriadený 8. novembra 1943 a udeľoval sa iba jednotlivcom, generálom a maršalom za úspešné vedenie bojových operácií, ktoré prispeli k výraznej zmene situácie na fronte v prospech Červenej armády.
Toto ocenenie dostalo iba 17 osôb, z toho 12 boli občania Sovietskeho zväzu a 5 cudzinci. Traja sovietski občania boli dvojnásobnými nositeľmi vyznamenania. Leonidovi I. Brežnevovi bolo po smrti toto vyznamenanie odobrané.
Štatút.
"Rad Víťazstva je najvyšším vojenským radom. Vyznamenávajú sa ním osoby vyššieho velenia zložiek Červenej armády za úspešné vedenie takých bojových operácií v rozsahu jedného alebo viacerých frontov, v dôsledku ktorých sa radikálne zmenila situácia v prospech Červenej armády. Pre vyznamenaných Radom Víťazstva sa ustanovuje, na znamenie osobitných zásluh, pamätná tabuľa, ktorá nesie mená nositeľov Radu Víťazstva. Pamätná tabuľa sa umiestni vo Veľkom Kremeľskom dvorci. Vyznamenanie týmto Radom sa vydáva iba rozhodnutím Prezídia Vrchného Sovietu ZSSR. Rad Víťazstva sa nosí na ľavej strane hrude, 12 nad pásom."
Dejiny.
Návrh na Rad podal plukovník N. S. Nejelov. Pôvodne na ňom malo byť vyobrazenie Lenina a Stalina. Stalin si ale želal, aby na ňom bola vyobrazená jedna z Kremeľských veží a Leninovo mauzóleum. Tiež ako materiál odporučil platinu. Kto bol autorom výsledného návrhu, nie je známe. Oficiálne bol Rad schválený 8. novembra 1943. Prvé udeľovanie prebehlo 10. apríla 1943 a dostali ho Georgij Konstantinovič Žukov, Alexandr Michajlovič Vasilevskij a Josif Vissarionovič Stalin. Okrem Sovietov ho dostali aj vrchný velitelia Spojeneckých vojsk. Rumunský kráľ Michal I. je najmladším nositeľom Radu Víťazstva, dostal ho ako 24-ročný (už o 2 roky neskôr ho komunisti zosadili z trónu). Všetci nositelia Radu Víťazstva boli vyznamenaní počas druhej svetovej vojny, okrem Brežneva, ktorému bol v roku 1989 odobraný, pretože nespĺňal podmienky na jeho udelenie.
Na rozdiel od iných sovietskych radov, Rad Víťazstva nemal sériové číslo. To sa nachádzalo iba na jeho certifikáte. Rozdiel oproti ostatným radom bol tiež v tom, že potom čo nositeľ Radu zomrel, Rad Víťazstva sa stal majetkom štátu. Tieto rady sa v súčasnosti nachádzajú v Kremli.
Opis.
Odznak.
Odznak Radu Víťazstva predstavuje vypuklú päťramennú rubínovú hviezdu, lemovanú briliantami. Stred hviezdy tvorí belasý emailový kruh lemovaný vavrínovo-dubovým vencom. V strede je vyobrazený zlatý Kremeľ s mauzóleom Lenina a jednou z kremeľských veží. Nad ním je biely emailový nápis "CCCP". V dolnej časti kruhu je zasa na červenom emailovom pozadí emailový nápis "ПОБЕДА" (víťazstvo).
Odznak bol vyhotovený z platiny. V menšom množstve sú na okrasy použité platina, zlato, striebro, email, päť umelých rubínov v lúčoch hviezdy a 174 malých briliantov.
Medzi protiľahlými cípmi hviezdy má rozmer . Priemer kruhu s Kremľom je . Približná hmotnosť je 78 g, z toho platina tvorí 47 g, zlato 2 g a striebro 19 g. Každý z priatich rubínov má 5 karátov, brilianty majú spolu hmotnosť približne 16 karátov.
Na zadnej strane je kolík so závitmi a maticou (priemer 14), ktorou sa odznak pripevňuje k odevu.
Odznak má zložitú konštrukciu pozostávajúcu z mnohých častí. Hviezda a kruh medzi jej lúčmi, ktoré sú pokryté drahokamami, sú z platiny, centrálny kruh je zo striebra a pokrytý emailom. Vyobrazenie Mauzólea, veže a vavrínových vetvičiek je zo zlata. Každý z drahokamov tiež tvorí osobitnú súčasť Radu. Preto je odznak výnimočným kusom vtedajšieho umenia.
Stuha.
Dĺžka stuhy Radu Víťazstva je 44 milimetrov. Stuha v sebe kombinuje stuhy ostatných sovietskych radov. Sú tu obsiahnuté v nasledovnom poradí (zvonka dnu):