NOVA (politická strana)

NOVA (do decembra 2012 Nová väčšina, od decembra 2012 do júla 2013 Nová väčšina (Daniel Lipšic), od júla 2013 do februára 2014 Nová väčšina - Dohoda (D. Lipšic)) je stredopravicové politické hnutie, ktoré tiež vychádza z kresťanských ideových zásad. Hnutie založili nezávislí poslanci Národnej rady SR Daniel Lipšic a Jana Žitňanská v roku 2012. V roku 2014 hnutie získalo vo voľbách do Európskeho parlamentu jeden mandát pre Janu Žitňanskú. Od roku 2016 NOVA úzko spolupracuje s hnutím OĽANO, v parlamentných voľbách v roku 2016 sa na kandidátke OĽANO do parlamentu dostali dvaja zástupcovia NOVY, Daniel Lipšic a Gábor Grendel. V súčasnosti pôsoba v Národnej rade dvaja poslanci, Gábor Grendel a Anna Andrejuvová.
História.
Dňa 27. mája 2012 poslanci NR SR Daniel Lipšic a Jana Žitňanská oznámili odchod z KDH. 2. septembra 2012 začali so zbieraním 10 000 podpisov na registráciu nového politického subjektu. Ministerstvom vnútra SR bola zaregistrovaná 25. októbra 2012.
Podľa prieskumu agentúry MVK sa Nova v januári 2013 stala lídrom pravicovej opozície. V januárovom prieskume získala 8,9% hlasov, čo ju zaradilo na druhé miesto za vládnou stranou SMER–SD. OĽaNO a KDH sa zaradili na treťom a štvrtom mieste. Pavel Haulík z MVK skok strany vysvetlil potrebou voličov nájsť nové, nezabehané strany. Vyjadril sa tiež, že preferencie Novy sa budú ešte meniť, podľa neho: „"Projekt je neuzavretý, nedokončený, nejasný a až čas ukáže, či v ňom ľudia nájdu to, čo očakávajú"“.
Zlúčenie sa s odídencami z SaS.
Neskôr pred voľbami do VÚC 2013 strana zmenila názov na Nová väčšina - Dohoda. Do svojich radov prijala bývalých členov SaS, ktorí založili občianske združenie Liberálna Dohoda. Liberálnu Dohodu spojili s hnutím NOVA na slávnostnom sneme v máji 2013. V hnutí vznikli tri platformy, občiansko demokratická, liberálna a konzervatívna. Podľa zmeny stanov odvtedy v hnutí tri názorové frakcie mali rovnovážne zastúpenie vo vedení hnutia v podobe dvoch podpredsedov a predsedu frakcie.
V júni 2013 došlo k vymenovaniu predsedníctva strany:
Pred voľbami do Európskeho parlamentu v máji 2014 sa Nová väčšina - Dohoda premenovala na terajší názov NOVA. Volieb do EP sa zúčastnila v koalícii so stranami KDS a OKS. Koalícia NOVA-OKS-KDS získala jeden mandát v EP, poslankyňou sa stala Jana Žitňanská. V júli 2014 opustilo liberálne krídlo NOVU ako reakciu na zmenu stanov, ktoré navrhol predseda a nimi zanikli ideologické platformy. V novembri 2014 ohlásil bývalý predseda liberálnej platformy NOVA Juraj Miškov vznik nového projektu SKOK!. Nova sa po rozkole v roku 2014 začala pohybovať pod hranicou vstupu do NR SR a preto pre obavu prepadu hlasov ponúkol Igor Matovič miesta na kandidátke pre kandidátov NOVA. Hnutie Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti zmenilo názov na Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti (OĽANO - NOVA), v skratke OĽANO - NOVA. Do parlamentu sa dostali vo voľbách jej dvaja zástupcovia Daniel Lipšic a Gábor Grendel.
Volebné obdobie 2016-2020.
Zakladajúci predseda strany Daniel Lipšic po svojej autonehode a vzdaní sa tiež poslaneckého mandátu v Národnej rade SR rezignoval 30. januára 2017 na funkciu predsedu strany. Za nového predsedu NOVY bol 3. júna 2017 zvolený Gábor Grendel. Grendel na funkciu predsedu rezignoval 13. februára 2019, pričom dôvodom boli odlišné predstavy o strategických krokoch hnutia. Vo voľbách do Európskeho parlamentu v máji 2019 NOVA nekandidovala. V júni 2019 vstúpila bývalá podpredsedníčka a europoslankyňa strany Jana Žitňanská, do vznikajúcej strany ZA ĽUDÍ.
Voľby do NR SR 2020.
Pri parlamentných voľbách vo februári 2020 sa NOVA opätovne dohodla na spolupráci s hnutím OĽANO, posilnenej oproti roku 2016 aj v zastúpení strán Kresťanská únia a Zmena zdola, Demokratická únia Slovenska. NOVA obsadila na kandidátke strany OĽANO 6 miest (15. Anna Andrejuvová, 88. Milan Kaplan, 116. Pavol Lukačovič, 117. Tomáš Oparty, 133. Monika Klobušická a 148. Gábor Grendel).
Politická orientácia.
Strana uviedla oficiálny program pozostávajúci zo štyroch tematických okruhov: "Nová politika", "Nová ekonomika", "Nové verejné služby" a "Nová morálka". Uplatňuje sa spojenie konzervatívneho, kresťanskodemokratického postoja v spoločenských otázkach a ekonomického liberalizmu v hospodárskej politike.
Štátna správa.
Strana deklaruje vytvorenie novej ústavy následne schválenej v referende, ktorá zavedie do volebného systému jednomandátové obvody. Zároveň hlása posilnenie mandátu referenda, priamu voľbu sudcov a prokurátorov, a rozšírenie elektronickej komunikácie s občanmi do všetkých oblastí štátnej správy.
Ekonomika.
V hospodárskej politike strana predkladá tzv. nový ekonomický poriadok, ktorý vychádza predovšetkým zo zásad ekonomického liberalizmu, čo sa prejavuje v snahe zjednodušenia a zníženia sadzieb odvodov a daní, a redukcie byrokratických prekážok pre podnikateľov a živnostníkov. Centristickým prvkom je poskytovanie pracovných ponúk pre dlhodobo nezamestnaných od štátnej agentúry a daňové stimuly pre zamestnávateľov v regiónoch s vysokou nezamestnanosťou.
Spoločnosť.
Nova vo svojom programovom vyhlásení zahŕňa snahu o reformu obsahu a formy vzdelávania, odstránenie byrokracie v školstve a motiváciu škôl na základe najlepších výsledkov študentov.
V zdravotníckej oblasti strana deklaruje zavedenie inštitútu rodinného lekára a novej zdravotnej poistky pozostávajúcej z troch modulov (základná, štandardná a nadštandardná poistka) v závislosti od kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti a miery spoluúčasti poistenca.
Volebné preferencie.
Volebné preferencie strany v percentách podľa agentúry Focus.
Hrubo vyznačené hodnoty znamenajú prekročenie hranice 5% potrebnej na vstup do parlamentu.