Veda o manažmente

Veda o manažmente je spoločenská veda, založená na vedeckom výskume riadenia, teda manažmentu, ktorá sa rozvinula z potreby skúmať prácu a zefektívňovať pracovné procesy až do súčasného stavu vedeckého výskumu a tvorby vedeckých teórií o organizácii práce a riadení organizácií.
Vznik.
Prvými autormi, zaoberajúcimi sa riadením ako vedou, boli F.W.Taylor, Elton Mayo (1880 – 1949), Peter Ferdinand Drucker, Henry Fayol (1849 – 1925) a Mary Parker Follettová (1868 – 1933). Potreba zaoberať sa pracovnými výkonmi a organizáciou práce ako vedou vychádzala z rozvoja priemyselnej revolúcie a z potreby zefektívňovať predovšetkým ľudskú a organizačnú prácu.
Vedecká disciplína riadenia sa úplne konštituovala v 30.rokoch 20.storočia. Prvá vedecká konferencia o riadení sa konala v Prahe v ČSR v roku 1922 pod záštitou prezidenta T.G.Masaryka, zúčastnil sa na nej aj vtedajší minister obchodu USA Herbert Hoover.
Premisy a paradigmy vedy o manažmente.
Manažment je spoločenská veda a zaoberá sa správaním sa ľudí a ľudských inštitúcií. Zatiaľ čo realita prírodných vied sa nemení, iba sa rozširuje obzor vedenia, realita spoločenskej vedy nepozná žiadne „prírodné zákonitosti“ a je vystavená neustálym zmenám.. Premisy, ktoré platili včera, sa v priebehu okamihu môžu stať neplatnými, dokonca zmätočnými.
Od dôb prvých teoretikov manažmentu sa premisy zmenili, napríklad H. Fayol vo Francúzsku i Walter Rathenau v Nemecku približne v roku 1900 verili, že musí existovať jediná správna organizácia.
V 30. rokoch existoval súbor základných premís, ktoré sa týkali podstaty manažmentu ako vedeckej disciplíny a ktoré pretrvávali donedávna:
Z praxe riadenia potom vychádzali ďalšie premisy:
Prinajmenšom do začiatku 80. rokov 20. storočia boli s výnimkou tej prvej všetky premisy dostatočne blízke realite, takže funkčne použiteľné v praxi i pre výskum. V súčasnosti sú prežité a realita je často opakom týchto premís.
Nové premisy v manažmente ústiace do novej paradigmy:
Základom (uholným kameňom) organizácie (t. j. modernej spoločnosti, ekonomiky, komunity) nie je technológia, ani informácie, dokonca ani produktivita, je ním riadená inštitúcia produkujúca výsledky ako orgán spoločnosti.
Do oblasti pôsobnosti a zodpovednosti manažmentu spadá všetko, čo má vplyv na výkonnosť inštitúcie a na jej výsledky, či už sa to nachádza v jej internom alebo externom prostredí, či už je to pod kontrolou inštitúcie alebo mimo jej kontroly.
Autori.
F. W. Taylor.
Pod pojmom vedecké riadenie označujeme ako prvé dielo Fredericka Winslowa Taylora (1856 – 1917), Američana, ktorého "pracovné štúdie" a "štúdie produktivity práce" definovali potrebu riadiť odborne pracovné procesy a v 30. rokoch 20. storočia ovládlo "vedecké riadenie" celý rozvinutý svet.
F. W. Taylor definoval vo svojom diele "Vedecké riadenie" ("Scientific Management)" štyri zásadné princípy manažmentu:
Pod vedou F. W. Taylor rozumel systematické meranie a pozorovanie práce, štúdium faktorov, ktoré ovplyvňujú výkonnosť robotníka. Taylorove metódy ďalej rozpracovali Gannt, Frank, Lilian Gilbreth, Beadaux, Rowan a Halsey až do teórie riadenia, aplikovanej na čo najefektívnejšie zvládnutie vstupov a výstupov v procese práce, ktorá sa v súčasnosti nazýva "štúdium práce" resp.priemyselné inžinierstvo a prešlo až do skúmania systémov na základe kybernetiky, t. j.mimo zapojenia ľudského zdroja (mechanizácia a automatizácia výroby).
P. F. Drucker.
Manažmentom sa zaoberalo Druckerovo dielo Peter Ferdinand Drucker, ktorý definoval, že manažment je riadenie všetkých organizácií, nielen priemyselných, ale aj vo verejnej správe. Tvrdí, že manažment ako špecifický druh práce nebol až do konca 1.svetovej vojny rozpoznaný a ako vedecká disciplína sa objavil až po 2.svetovej vojne.
Manažment je teda práca, týkajúca sa organizovania zdrojov na dosiahnutie uspokojivého výkonu, je to budovanie podniku z materiálnych a ľudských zdrojov. 
Základné diela o manažmente sú:
Ďalšie prehľady o manažmente ako o vede.
Prakticky každá ekonomická univerzita sa v súčasnosti snaží zatriediť pomocou nejakého kľúča diela o manažmente, ktoré vychádzajú publicisticky. 
Kompendium managementu.
V prípade prehľadu spracovaného britským editorom a publicistom Stuartom Crainerom sa podarilo vytvoriť skutočné kompendium zahrňujúce 50 diel mysliteľov v manažmente so stručným popisom, niečo o každom autorovi a je tam i usporiadanie tém týkajúcich sa predmetu výskumu v manažmente. 
Tak ako dnes veda o vojnách a armádach do svojho prehľadu vkladá aj bitky spred nášho letopočtu (i keď vtedy žiadna veda o vojne neexistovala), rovnako v tomto prehľade sú spomínané diela staroveku (Sun Tzu) i stredoveku (Machiavelli) až po súčasnosť. 
Zborník mysliteľov v manažmente.
V roku 1997 vyšiel zborník s prehľadom pôvodných príspevkov popredných svetových predstaviteľov vedy o manažmente, ktorí sa zaoberajú teóriami o manažmente a podnikaní,i v ďalších spoločenských disciplínach. V tomto zborníku, ktorý vyšiel pod názvom "Rethinking the Future" od R. Gibsona ("Nový obraz budoucnosti" v č.j.), autori svojimi myšlienkami a úvahami vymedzujú nové paradigmy (myšlienkové vzorce, názory) radikálnych zmien v ekonomickom prostredí a vôbec v spoločnosti, ktoré môžeme v prvých desaťročiach 21.storočia očakávať. Tento prehľad odráža nutné zmeny východísk, predpokladov i spôsobu myslenia, ktoré v podmienkach vzrastajúcej neurčitosti, diskontinuity vývoja, chaosu a paradoxov postindustriálneho sveta môžu pomôcť firmám, organizáciám i celej spoločnosti prežiť a prosperovať. Skúma všetky podstatné témy, ktoré súvisia s adaptáciou na meniace sa podmienky: zmeny v povahe práce, procesoch učenia sa, odklone od tradičných hierarchií, v demokratizácii moci v organizácii, v premene veľkých podnikových korporácií a aj národných štátov na globálne siete, v úlohe vodcovských osobností a podnikovej kultúry pri zvyšovaní výkonu či tvorbe stratégií, zabezpečujúcich konkurenčnú výhodu zajtrajších trhov. Všetci autori, i keď tu nie je zmienka o P. F. Druckerovi, sú ovplyvnení jeho dielami o veku diskontinuity, nových realitách v manažmente i o zrode novej spoločnosti založenej na ekonomickom zdroji vedomostí.