Mauzóleum kniežaťa Alexandra I.

Mauzóleum kniežaťa Alexandra I. (), alebo Mauzóleum kniežaťa Alexandra Battenberga (), prípadne Mauzóleum Alexandra Battenberga () je mauzóleum, ktoré sa nachádza v centrálnej časti mesta Sofia v Sofijskej oblasti v západnom Bulharsku. Pomenované je po prvom bulharskom kniežati, Alexandrovi I.
Lokalita.
Mauzóleum leží v centrálnej časti Sofie na ulici „Vasil Levski“ (, doslova "bulvár Vasila Levského") č. 81. Nachádza sa v malom parku.
Dejiny.
Knieža Alexander I. bol prvým bulharským kniežaťom po oslobodení Bulharska a za jeho vlády došlo v roku 1885 aj k zjednoteniu Bulharského kniežatstva s Východnou Ruméliou. Napokon bol po vojenskom puči 26. augusta 1886 nútený abdikovať a až do konca života žil v rakúskom Grazi. Zomrel 17. novembra 1893.
Po jeho smrti sa bulharská vláda rozhodla vybudovať mauzóleum na uchovanie jeho pozostatkov. Byť pochovaný v Sofii bolo osobné želanie Alexandra I. Sarkofág s pozostatkami kniežaťa, ktoré boli po jeho smrti prevezené do Bulharska bol najskôr uložený v Rotunde svätého Juraja.
Na projekt budovy mauzólea bol vyhlásený konkurz, ktorý prebehol v roku 1894 a ktorý vyhral švajčiarsky architekt Jakob Heinrich Meyer. Mauzóleum bolo postavené v priebehu roku 1897. 3. januára 1898 bol do mauzólea prenesený sarkofág s pozostatkami Alexandra I. 
V roku 1937 darovala manželka Alexandra I., grófka Johanna Loisingerová, mauzóleu niektoré osobné veci kniežaťa, ktoré ostali v mauzóleu exponované pre jeho návštevníkov. V roku 1946 bolo mauzóleum zatvorené pre návštevníkov, osobné veci Alexandra I. boli dane do správy sofijského Národného vojensko-historického múzea a z vrchu kupole bola demontovaná medená kniežacia koruna.
Pre návštevníkov bolo mauzóleum znovu otvorené v priebehu roku 1991. 
Charakteristika.
Budova slúži ako hrobka a pamätník prvého bulharského kniežaťa po oslobodení Bulharska – Alexandra Battenberga.
Autorom budovy je švajčiarsky architekt Heinrich Meyer. Autorom freskovej výzdoby je bulharský umelec Charalampij Tačev. Tačev pri výzdobe využil motívov s prvkami secesie. Budova bola postavená v novobarokovom slohu.
Mauzóleum je postavené ako dvojosová symetrická budova s kupolou o priemere ôsmich metrov. V každej zo štyroch stien budovy sa nachádza klenutá nika. Vrchol kupoly je zakončený kniežacou korunou zhotovená z medi. Vchod je formovaný dvojstĺpovým portikom, ktorý je zakončený trojuholníkovým frontónom. Na frontóne sa nachádza osobný erb Alexandra I., ktorý bol v tom čase zároveň aj štátnym erbom. Je zhotovený z bronzu.
V mauzóleu sa nachádzajú ostatky prvého bulharského kniežaťa po oslobodení Bulharska – Alexandra Battenberga. Sú uložené pod mramorovým sarkofágom, ktorý dominuje interiéru stavby. Za sarkofágom sa nachádza doska z kararského mramoru s reliéfovým portrétom Alexandra I..
Múzeum.
Mauzóleum má aj štatút múzea a je vo vybraných dňoch voľne prístupné návštevníkom. Je filiálkou sofijského Regionálneho historického múzea. Vstup je bezplatný. 
Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany.
Kategória: kultúrna pamiatka národného významu
Budova bola vyhlásená za kultúrnu pamiatku miestneho významu v roku 1955. Neskôr bol jej štatút preklasifikovaný a budova bola v v Štátnom vestníku č.25 z roku 1998 vyhlásená za kultúrnu pamiatku národného významu. Ako dôvod ochrany je uvedená architektonicko-staviteľská ako aj umelecká hodnota budovy.
Názov budovy ako je uvedený na zozname kultúrnych pamiatok národného významu je "Mavzolej na kňaz Aleksandăr Batenberg" (, doslova "Mauzóleum kniežaťa Alexandra Battenberga").