Proérosia

Proérosia () bola starogrécka poľnohospodárska slávnosť na počesť bohyne Demeter a jej dcéry Koré, oslavovaná pred orbou a sejbou, pri ktorej sa modlilo za bohatú úrodu. Tento sviatok sa nazýval sa aj "Proarktouria", čo naznačuje, že sa konal pred heliakálnym vzostupom hviezdy Arktúr.
Starogrécka slávnosť Proérosia, doslova „"príprava na orbu"“, bola oslavovaná zrejme 6. pyanepsióna (podľa atického kalendára). Jej súčasťou bola obeť prvých plodov z vďačnosti za oslobodenie sa od legendárneho moru. Tento sviatok sa oslavoval v piatich démoch Atiky pod rôznymi názvami, dátumami a doloženými obradmi. Tie najprestížnejšie sa konali v Eleuzíne, ktoré sa pravdepodobne v poslednej štvrtine 5. stor. pred Kr. stali v Atike celospoločenským festivalom. Archeologička "Efrosyni Boutsikas" (venuje sa archeoastronómii) uvádza, že Proérosia alebo Proarktouria, bola oslavovaná v čase heliakálneho vzostupu Arktúra, najjasnejšej hviezdy v súhvezdí Pastier. "Kalendár z Thorikosu" zaraďuje túto slávnosť do atického mesiaca boédromión, teda niekedy približne v čase od polovice septembra do polovice októbra, čo sa zhoduje s heliakálnym vzostupom hviezdy Arktúr, teda okolo 21. septembra. 
"Obetný kalendár z Eleuzíny" uvádza, že sa tento sviatok konal 5. pyanepsióna, t. j. približne na konci októbra. Keďže atický kalendár bol lunárny, rozdiel medzi lunárnym a slnečným rokom na krátky čas spôsoboval presun jednotlivých mesiacov, ale dátum osláv Proérosie určený pozorovaním hviezdy Arktúr, musel byť presný.
Podľa niektorých odborníkov rôzne datovanie osláv Proérosie mohlo byť spôsobené aj časovými odchýlkami poľnohospodárskych prác v jednotlivých rokoch (napr. podľa miestneho počasia). Xenofón uvádza (v dialógu Sokrata s Ischomachom), že bohovia neregulujú rok podľa pevného vzoru, ale v jednom roku je najlepšie siať skoro, v inom v strede sezóny, v inom zase veľmi neskoro. Ciele a zámery obradov pred orbou možno vyčítať z citácie zo Sudy: „"Obete, ktoré sa konajú pred orbou, sa vykonávajú za cieľom dobrej úrody"“. Proérosia nebola jediným sviatkom (obradom) vykonávaným na uspokojenie bohov za cieľom dobrej úrody, po nej nasledovali aj ďalšie sviatky oslavované v rôznych fázach poľnohospodárskeho cyklu.
Jedna z legiend hovorí, že Proérosia sa po prvýkrát konala po more (alebo hlade), ktorý postihol všetkých Grékov (alebo celé ľudstvo), keď Aténčania v súlade s vešteckými radami (podľa rady z delfskej veštiarne mali každoročne pred orbou obetovať Demetre prvotiny z úrody v mene všetkých Helénov) v mene Grékov obetovali bohom obete pred orbou. Z toho dôvodu potom Gréci prinášali do Atén "aparchai" „prvotiny z úrody“ (celogrécka náboženská prax od archaického do konca helenistického obdobia ) z obilia, ktoré mali poslúžiť ako ďakovné obete (χαριστήρια - charistéria) Podľa inej legendy sa Triptolemos od bohyne Demeter naučil základom pestovania obilia (bohyňa sa mu tak odvďačila za to, že ju vľúdne prijal v paláci jeho rodičov, keď hľadala svoju dcéru Persefonu) a potom na lietajúcom voze precestoval celý grécky svet a na miestach, kde sa zastavil, učil ľudí ako orať a siať (v atickom umení je od polovice 6. stor. pred Kr. často zobrazovaný v okrídlenom voze). Keď sa vrátil, stal sa kráľom a vo svätyni, ktorú tam postavil jeho otec Keleos, zaviedol Demetrin a Persefonin kult.
Vedúcu úlohu pri obradoch na oslavách Proérosie zohral hierofantés (ἱεροφάντης) „odhaliteľ posvätných tajomstiev“, veľkňaz v chráme bohyne Demetry v Eleuzíne. Jeho funkcia sa dedila v rodine Eumolpa, legendárneho zakladateľa Eleusínskych mystérií. Podľa starovekých „svedectiev“ sa na týchto oslavách udiali aj zázraky uzdravenia, napr. od narodenia slepý začal vidieť.
V Eleuzíne sa okrem Proérosie konali aj ďalšie slávnosti spojené s bohyňou Demeter (s poľnohospodárstvom). Bola to "Thesmoforia", oslavovaná s cieľom zvýšenia plodnosti zeme, "Chloia", ktorá sa oslavovala, keď už polia zazeleneli, "Kalamaia", keď obilie vyrástlo a "Halóa", kedy sa obilie mlátilo.