bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
História da Religião no Brasil: O Ensino Religioso e a Catequese na Sociedade Brasileira
Authors: Galvêas Maria de Fátima Pimentel Pereira 
Published: November 2022

No Brasil, tivemos momentos históricos onde a Educação Religiosa possibilitou a inclusão social e contribuiu com a melhoria na qualidade de vida. A educação deve prepara o aluno para a cidadania, e a escola tem como finalidade levar o aluno a adquirir conhecimentos, desenvolvendo habilidades sociais que antes eram apenas responsabilidade familiar. Nesse contexto social, o ensino deverá atender às necessidades e às expectativas da sociedade. Nesse artigo é feita uma abordagem histórica do Ensino Religioso no Brasil, analisando a realidade social, interpretando a História ao longo do tempo e refletindo dentro do contexto onde se destaca o Ensino Religioso. Sendo assim, esse artigo não é só sobre a Catequese nas Igrejas, mas a disciplina religiosa ensinada nas escolas. As escolas são realidades sociais e necessárias como educação, devendo preocupar-se não só com o conhecimento do sujeito, mas também com o seu potencial, como por exemplo, levando o aluno a refletir sobre a religião como objeto da História Científica e comparando-a aos contextos históricos na sociedade, relativizando com o tempo cronológico e suas percepções culturais, políticas, religiosas e históricas. Sendo assim, a educação nos ajuda a entender as relações humanas, levando para muito além de somente o pluralismo do Ensino Religioso educativo escolar. O posicionamento crítico frente aos fatos históricos e sociais, nos mostra, ao longo do tempo, a importância educacional por meio do Ensino Religioso em sintonia com a Catequese.
RESSOCIALIZAÇÃO MEDIADA PELA ASSISTÊNCIA RELIGIOSA: DIREITO DOS ENCARCERADOS NO SISTEMA PENITENCIÁRIO
Authors: Costa Bruno Moraes 
Published: November 2022

O objetivo geral do estudo foi demonstrar como a assistência religiosa no sistema penitenciário pode cooperar para a ressocialização do ex-detento. Com isso, procurou elucidar como ocorre a assistência religiosa na maioria das penitenciárias; discutir a realidade do ex-detento na sociedade brasileira e quais as suas garantias legais; apresentar as possibilidades de manutenção da assistência religiosa ao ex-detento mediante as dificuldades encontradas na sociedade brasileira; apontar experiências bem-sucedidas com detentos, em nível nacional e internacional, possibilitadas a partir de privatizações e Parcerias Público-Privadas (PPPs) dos complexos penitenciários com vista à sua ressocialização. Foi utilizada a pesquisa exploratória, com levantamento bibliográfico e pesquisa descritiva e explicativa. Com o resultado da pesquisa foi possível concluir que o ex-detento, mesmo com o aprendizado da assistência espiritual no presídio, se vê envolto com a criminalidade, com a dificuldade de encontrar emprego, com o preconceito, com a dificuldade de sobrevivência, entre outras dificuldades. Ainda, pode-se afirmar, conclusivamente, que a própria configuração sociocultural na qual o ex-detento vive vivem tende a afastá-lo da comunidade cristã, da fé e da ajuda da qual necessita para enfrentar os dilemas que vive nesta etapa. É preciso, portanto, perguntar se a filosofia de trabalho, os objetivos, os métodos, as atividades e os materiais utilizados pela assistência religiosa no presídio correspondem aos novos desafios da sociedade e às necessidades que estes desafios trazem para estes detentos, e aprimorá-los constantemente para responder às necessidades destes e encaminhá-los para uma vida cristã plena.
AS CRIANÇAS E SEUS DESAFIOS NO MUNDO ADULTOCÊNTRICO
Authors: Rosa Katia Antonia Ferreira 
Published: November 2022

Propôs-se aqui observar as práticas docentes quanto ao conhecimento das leis e diretrizes que amparam os direitos das crianças/infâncias. Assim, é preciso compreender a infância como construção histórica e social, pois as várias infâncias nos diversos lugares e espaços passaram a exigir do professor novas lentes de conhecimento. Identificou-se que a instituição religiosa, como espaço de ensino da fé cristã, apropria-se de teóricos consagrados e de leis e diretrizes para nortear os direitos e vozes das crianças. Conclui-se que o lugar da criança está impregnado de várias culturas e espaços e é construído nas diversas relações e interações, pelo reconhecimento de suas concepções históricas e peculiaridades, constituindo-se a criança como sujeito construtor do seu lugar na sociedade.
A Teologia Neoliberal e o Conservadorismo Evangélico: Uma análise sobre a discussão do aborto e da condição da criança sem dignidade
Authors: Freitas Kerlington Pimentel De 
Published: November 2022

O que assuntos tão distintos tem haver com a economia e a religião? Esta pergunta vai permear o presente apontamento, em apertada síntese, ligando o Neoliberalismo ao grupo conservador evangélico, procurando entender a lógica de seus posicionamentos e como estes grupos pensam e tratam o tema da criança pobre. Tema este que está ligado, como também o aborto, à discussão da sacralidade da vida. É mister perscrutar e investigar as diferenças de posicionamentos quando se trata de temas diferentes, utilizando-se o conceito fundamental congruente e similar, a defesa da vida, mais especificamente da vida do necessitado. Iniciamos um pequena digressão histórica sobre a evolução do Neoliberalismo e apontando suas convergências com os padrões dos conservadores evangélicos, para, ao fim, analisarmos o discurso da sacralidade da vida por estes grupos na discussão do aborto e da proteção da criança pobre.
O INDIVIDUALISMO PÓS-MODERNO PARTIR DE GILLES LIPOVETSKY E SUAS IMPLICAÇÕES PARA A EXPERIÊNCIA RELIGIOSA CONTEMPORÂNEA
Authors: Santos Oseias Silva 
Published: November 2022

Resumo: Gilles Lipovetsky é um filósofo francês, ainda vivo, que faz uma interpretação do individualismo moderno a partir da ideia de uma atualização na modernidade ocorrida entre os anos 1950 e 1970 (de modernidade para hipermodernidade) e, desse modo, a partir da ideia de uma atualização do individualismo, consequente de uma segunda revolução individualista, distinta da primeira. E nessa investigação ele reconhece mudanças no processo de individualização e na figura do indivíduo moderno, que se dão através do processo de personalização, gerando Narciso, o indivíduo hipermoderno. Dentro desse universo a experiência religiosa vai sendo formatada e formatada a partir da cultura pós-moderna, portanto o individualismo pós-moderno provoca mudanças e rupturas significativas no modo de ser religioso.
Rubem Alves: educação e religião
Authors: Silva Maria de Jesus Reis Silva Reis , Ferreira dos Anjos Maria do Perpétuo Socorro 
Published: November 2022

A preocupação com a infância e sua relação com a educação articuladas com a experiência religiosa está presente em múltiplos campos do conhecimento, na atualidade, como bem representa Rubens Alves em várias de suas obras. Para o escritor, educação e religião estão diretamente envolvidas com questões socioculturais, demonstradas, no que chama de experiência estética, de olhar sensível, de afetividade docente e de encantamento. Nessa esteira, percebemos que o pensamento de Alves está cada vez mais próximo do campo educacional atual, pois nas relações educativas o ensinar conhecimentos não deve se restringir ao conjunto operacional presente nas áreas disciplinares mas, potencializar as experiências do discente para que haja melhor conexão entre o aprendizado e sua vivência, entre afeto e cognição. Este artigo tem por objetivo refletir sobre a articulação dessas dimensões, na obra de Rubem Alves. Assim, este estudo está constituído por pesquisa bibliográfica projetada em uma metodologia qualitativa. Como considerações finais, afirma-se o pioneirismo de Alves em buscar, por meio da opinião de diversos autores um posicionamento educacional articulado à religião e vinculados à reunião de fatores da subjetividade, afetividade e relacionamentos sociais vigentes.
МУЗИЧНЕ МИСТЕЦТВО ЯК ЗАСІБ РОЗВИТКУ ЕСТЕТИЧНОГО СМАКУ МАЙБУТНІХ ПЕДАГОГІВ МИСТЕЦЬКИХ ЗАКЛАДІВ ОСВІТИ
Authors: Потапчук Тетяна , Черсак Ольга , Молодій Ольга 
Published: November 2022

У статті розглянуто основне джерело естетичного смаку особистості, а саме: музичне мистецтво – засіб художньо-естетичного пізнання та відображення дійсності. Визначено статус музичного мистецтва. Висвітлено розуміння діяльнісної перспективи впливу музики на моральність та духовність майбутнього педагога мистецького закладу освіти. Проаналізовано найважливіше питання вищої музично-педагогічної освіти, постулатом якої є становлення особи як результат саморозвитку і розвитку її творчих потенцій, що забезпечує всебічну підготовку майбутнього спеціаліста. Розкрито вплив музичного мистецтва на формування естетичного смаку особистості. Акцентовано увагу на тому, що розвиток естетичного смаку не відбувається автоматично, одним лише фактом буття, сприймання і переживання музичного твору. Для формування смаку необхідна естетична освіта і музичне виховання. Лише в цьому випадку музичне мистецтво має можливість реалізувати свій потенціал у розвитку особистості. Залучення особистості до музичної діяльності – це одна з найактивніших форм естетичного виховання й освіти, насамперед, якщо мова йде про формування естетичного смаку майбутнього педагога мистецького закладу освіти. Підкреслено, що виконавство ж музичних творів є активним видом музичної діяльності, в якому поєднується досвід особистісної, тобто міфологічної, інтерпретації у словах чи візуальних образах музичних уявлень, технічний рівень, досвід творчої діяльності, прослідковується зв’язок логічного та емоційного у структурі особистості.
З’ясовано, що шлях розвитку особистісного естетичного смаку майбутнього педагога мистецького закладу освіти пролягає через формування виконавських якостей як взаємопов’язаних елементів: емоційної сфери, мотиваційної сфери, ціннісно-орієнтованої сфери, художньої ерудованості, артистизму, виконавсько-технічних навичок, творчої активності, досвіду вербалізації музичних творів. У виконавстві музичного твору відбувається художньо-естетичне самовиявлення виконавця. Виконавець, відповідно до свого естетичного досвіду, виражає адекватно своє розуміння художнього змісту твору, його художнього образу.
ПСИХОФІЗІОЛОГІЧНІ МОДЕЛІ КОУЧИНГУ: СУТНІСТЬ ТА МОЖЛИВОСТІ ВИКОРИСТАННЯ В ОСВІТНЬОМУ ПРОЦЕСІ ЗВО
Authors: Савчук Борис , Щербяк Юрій 
Published: November 2022

У статті з’ясовано сутність та актуалізовано доцільність і можливості використання психофізіологічних моделей коучингу в професійній підготовці майбутніх фахівців різних галузей знань у ЗВО. Використано низку методів: евристично-пошуковий (систематизація, аналіз наукових матеріалів з порушеної проблеми); контент-аналіз, дискурс-аналіз (вивчення окремих аспектів досліджуваних феноменів з позицій наукового дискурсу); компаративістський (зіставлення зарубіжного та вітчизняного досвіду використання інструментів коучингу).
Результати дослідження полягають в аналізі і структурній характеристиці чотирьох моделей коучингу та з’ясуванні підходів і можливостей їхнього використання для особистісно-професійного розвитку викладачів і здобувачів освіти вищої школи. Модель фокус на продуктивність – емоція може використовуватися в роботі з окремими здобувачами освіти, студентськими і педагогічними колективами, які прагнуть досягти конкретних результатів в особистісному і професійному розвитку. Модель соматичного коучингу – тіло ґрунтується на ідеї, згідно з якою коуч має враховувати своє тіло та тіло клієнта як основоположні сфери уваги для істотних тривалих змін. Модель тривимірного коучингу акцентує на андрагогічній спрямованості навчання дорослих та обґрунтовує постулат циклічного розвитку. Модель логічних рівнів («піраміда Р. Ділтса) орієнтує на пошук ефективного виходу зі складних проблем, які мають психофізіологічну сутнісно-змістову основу. Схарактеризовані моделі коучингу (фокус на продуктивність – емоція; соматичного коучингу – тіло; тривимірного коучингу, «піраміда Ділтса») мають спільну психофізіологічну основу. Вони малодосліджені українською психолого-педагогічною наукою, тому фактично не використовуються в організації освітнього процесу, зокрема у вищої школи. Цю прогалину можна усунути завдяки використанню ґрунтовних описів цих інструментів у працях західних авторів, які загальнодоступні завдяки інтернету. Представлене дослідження засвідчує значні можливості й перспективи використання психофізіологічних моделей коучингу для особистісного і професійного розвитку як науково-педагогічних працівників, так і студентів ЗВО.
ФОРМУВАННЯ ОСВІТНЬОГО ПРОСТОРУ КЛАСНИХ КІМНАТ НОВОЇ УКРАЇНСЬКОЇ ШКОЛИ: 7 ЗОН І ЇХ ХАРАКТЕРИСТИКА
Authors: Баліка Людмила Миколаївна 
Published: November 2022

У статті обґрунтовано реалізацію сучасної мети освіти. Підкреслено необхідність створення ефективного освітнього простору, який буде комфортним для усіх учасників освітнього процесу. Охарактеризовано освітній простір як складову освітнього середовища, який облаштовано так, щоб учень почував себе зручно, а його навчання та виховання відбувалося цікаво та захоплююче.
Указано, що сучасний освітній простір НУШ – гнучкий, цікавий, у якому використовуються IT-технології, нові мультимедійні засоби навчання, які створюють різноманітні можливості для різних видів діяльності, викликають радість, стимулюють фантазію, мотивують до навчання.
Зазначено, що в побудові освітнього простору лежать принципи гнучкості (швидка зміна простору в залежності від потреб освітнього процесу) та стабільності (безперервність процесу, послідовність сприйняття та діяльності, підтримує порядок у просторі та керованість у роботі).
Доведено, що основою нової моделі є дотримання принципів безбар’єрності й створення інклюзивного середовища.
Виокремлено ключові якості сучасного освітнього простору, які забезпечують реалізацію сучасних підходів в освіті: цілісність, єдність і впорядкованість предметно-просторового середовища та візуального сприйняття; багатофункціональність, гнучкість та мобільність; вікова відповідність; персоналізованість, наявність особистого простору; свобода, відкритість сприйняття, креативність; практичність та ергономічність; гармонійність та збалансованість; соціалізація та співпраця.
Наведено перелік вимог і рекомендацій щодо створення освітнього простору в закладі середньої освіти, розроблений Міністерством освіти і науки України.
Проаналізовано сім основних зон класної кімнати Нової української школи, а саме: зону відкриттів; зону новин; зону матеріалів; комунікативну зону; тематичну зону; зону Вчителя; зону Тиші.
З’ясовано роль кожної із виокремлених зон у формуванні освітнього простору класних кімнат НУШ.
Reorganizing after the pandemic: A chance to energize physical activity promotion – comment on Hohberg et al.
Authors: Rhodes Ryan 
Published: November 2022

In this commentary on “What is needed to promote physical activity? – Current trends and new perspectives in theory, intervention, and implementation” I discuss my support for the many health, social, and economic benefits of moving more and sitting less as detailed by the authors. I discuss my agreement with the challenges of physical inactivity and sedentary behavior during the COVID-19 pandemic, and that while effective promotion initiatives founded on socioecological whole system approaches seem most logical, the role of individual is still essential for downstream uptake of physical activity. Like the authors, I include my support for the testing, development, and assumptions underlying dual-process theories using real time data-capture, in addition to more sophisticated longitudinal dynamic modeling to translate findings into just-in-time intervention approaches. In addition, however, I highlight it is still important for researchers and practitioners to focus on the role of reflective factors, such as building strong intentions to engage in physical activity, and subsequent self-regulation skills to translate these intentions into action. Furthering our understanding on the distinctions between initiation and maintenance of movement behaviors is important to advance theory and practice and the role of apex-system variables such as self- and social identity may hold considerable utility in physical activity science. I suggest that finding meaning in movement behaviors beyond exercise is critical to reorganizing and reenergizing after the pandemic to promote physical activity.
The Effect of Giving Fermented Milk Starter Lactococcus lactis D4 Dadih on Obstructive Jaundice: An In Vivo Study
Authors: Syahriandra  , M. Iqbal Rivai  , Irwan  , Ade Sukma  , Tofrizal  
Published: November 2022

Background: Every 1 person out of 3 people with obstructive jaundice will die from complications of obstructive jaundice. The absence of bile salts causes the loss of the protective layer of the intestinal mucosa, which causes an increase in the permeability of the intestinal wall, triggering the process of translocation of various bacteria from the intestinal tract to the blood circulation so that it can trigger septicemia and sepsis. Dadih or commonly known as ampiang dadih is a fermented buffalo milk product. Dadih contains lactic acid bacteria microbiota, which can function as probiotics fermented milk starter Lactococcus lactis D4 dadih to small intestine in obstructive jaundice in vivo.
Methods: This study was an in vivo experimental study using 30 wistar rats, which were divided into 3 test groups. Observation of the condition of the small intestine was carried out histopathologically to assess the inflammatory process and the condition of the intestinal mucosa. Data analysis was performed using SPSS version 25 using univariate and bivariate methods.
Results: Group 3 showed minimal histopathological inflammation compared to the control and was statistically different, p<0.05.
Conclusion: Giving fermented milk starter Lactococcus lactis D4 dadih was able to reduce the inflammatory response and repair the intestinal mucosa in conditions of obstructive jaundice in vivo studies.
Vieron el escripto e mostráronlo: nuevos testimonios de la Crónica del moro Rasis y de la Crónica sarracina
Authors: Romera Manzanares Ana María , Cossío Olavide Mario Antonio 
Published: November 2022

En este artículo se da a conocer el hallazgo de un manuscrito vienés que contiene sendos testimonios de la Crónica del moro Rasis y la Crónica sarracina de Pedro de Corral. Además de una descripción codicológica del códice, se ofrece un breve estudio ecdótico que permite ubicar los testimonios transmitidos en sus respectivas tradiciones textuales.
Simulation for Distributions of Several Geometric Parameters in Nulling Pulsars
Authors: Han X. H. , Yuen R. 
Published: November 2022

Abstract
We investigate the distributions of the obliquity angle and impact parameters of nulling pulsars of different duty cycles based on the simulation of more than 600,000 samples. We adopt a purely geometric approach for pulsar visibility, in which visible emission is emitted tangentially to the magnetic field line and parallel to the line-of-sight direction. The geometry is incorporated with the model for pulsar magnetospheres of multiple emission states, in which the plasma charge density is dependent on the emission state. We assume that an emission state can only exist between two limiting conditions described by the vacuum and corotation models, respectively. In this model, pulse nulling corresponds to emission switching to a state in which the plasma charge density is zero. The event is detectable only if the switching occurs at source points that lie on a trajectory, whose locus defines the locations of visible emission, within an open-field region. Our results show that detectable nulling is dependent on all three parameters, such that nulling pulsars prefer a small obliquity angle and duty cycle, and tend to have positive impact parameters. We find that the total population of nulling pulsars in our samples is around 23%, of which about 47% possess a duty cycle of 0.1 or smaller. The former implies that there are more nulling pulsars than currently known. Our model predicts that the number of nulling pulsars increases as the obliquity angle decreases, which also implies that the occurrence of nulling in a pulsar should evolve over time.
Preemergence Signatures of Horizontal Divergent Flows in Solar Active Regions
Authors: Rees-Crockford T. , Nelson C. J. , Mathioudakis M. 
Published: November 2022

Abstract
Solar active regions (ARs) play a fundamental role in driving many of the geoeffective eruptions, which propagate into the solar system. However, we are still unable to consistently predict where and when ARs will occur across the solar disk by identifying preemergence signatures in observables such as the Doppler velocity (without using helioseismic methods). Here we aim to determine the earliest time at which preemergence signatures, the horizontal divergent flow (HDF) in particular, can be confidently detected using data from the Solar Dynamics Observatory’s Helioseismic and Magnetic Imager. Initially, we follow previous studies using the thresholding method, which searches for significant increases in the number of pixels that display a specific line-of-sight velocity. We expand this method to more velocity windows and conduct a basic parameter study investigating the effect of cadence on the inferred results. Our findings agree with previous studies with 37.5% of ARs displaying an HDF, with average lead times between the HDF and flux emergence of 58 minutes. We present a new potential signature of flux emergence, which manifests as cadence-independent transient disruptions to the amplitudes of multiple velocity windows and recover potential preemergence signatures for 10 of the 16 ARs studied, with lead times of 60–156 minutes. Several effects can influence both the estimated times of both HDF and flux emergence suggesting that one may need to combine Doppler and magnetic field data to get a reliable indicator of continued flux emergence.
Detecting the Oscillation and Propagation of the Nascent Dynamic Solar Wind Structure at 2.6 Solar Radii Using Very Long Baseline Interferometry Radio Telescopes
Authors: Ma Maoli , Calvés Guifré Molera , Cimò Giuseppe , Xiong Ming , Li Peijia , Kong Jing , Zhang Peijin , He Jiansen , Liu Lijia , Kummamuru Pradyumna , Hou Chuanpeng , Edwards Jasper , Liu Qinghui , Chen Zhong , Chu Zhanghu , Wu De , Zhao Xu , Wang Zhichao , Han Songtao , Zhi Quanquan , Liu Yingkai , Quick Jonathan , González Javier , Miró Cristina García , Kharinov Mikhail , Mikhailov Andrey , Neidhardt Alexander , Venturi Tiziana , Morsiani Marco , Maccaferri Giuseppe , Xia Bo , Zhang Hua , Hao Longfei 
Published: November 2022

Abstract
Probing the solar corona is crucial to study the coronal heating and solar wind acceleration. However, the transient and inhomogeneous solar wind flows carry large-amplitude inherent Alfvén waves and turbulence, which make detection more difficult. We report the oscillation and propagation of the solar wind at 2.6 solar radii (Rs) by observation of China’s Tianwen and ESA’s Mars Express with radio telescopes. The observations were carried out on 2021 October 9, when one coronal mass ejection (CME) passed across the ray paths of the telescope beams. We obtain the frequency fluctuations (FFs) of the spacecraft signals from each individual telescope. First, we visually identify the drift of the frequency spikes at a high spatial resolution of thousands of kilometers along the projected baselines. They are used as traces to estimate the solar wind velocity. Then we perform the cross-correlation analysis on the time series of FF from different telescopes. The velocity variations of solar wind structure along radial and tangential directions during the CME passage are obtained. The oscillation of tangential velocity confirms the detection of a streamer wave. Moreover, at the tail of the CME, we detect the propagation of an accelerating fast field-aligned density structure indicating the presence of magnetohydrodynamic waves. This study confirms that the ground-station pairs are able to form particular spatial projection baselines with high resolution and sensitivity to study the detailed propagation of the nascent dynamic solar wind structure.