Antibiotikumhasználat korai szepszis gyanúja esetén újszülöttkorban
Authors: Mari Judit , Kajlik Réka , Gajda Anna , Kiss Judit , Gyurkovits Zita 
Published: November 2022

Összefoglaló.
Bevezetés: Az újszülöttkori szepszis ritka, de magas
mortalitással járó állapot. Az Egészségügyi Szakmai Kollégium Neonatológiai
Tagozata 2017-ben bevezette a korai szepszisről szóló állásfoglalást,
meghatározva a kezelés indikációját a túlzott mértékű antibiotikumadás
elkerülése céljából. Célkitűzés: Retrospektív analízissel
vizsgáltuk az állásfoglalás előtti és utáni időszak antibiotikumhasználatát
klinikánk beteganyagán. Módszer: Az intézményünkben 2014. 01.
01. és 2018. 12. 31. között született, a 34. gestatiós hetet betöltött
újszülöttek adatait vizsgáltuk a következő kimenetelekre koncentrálva:
szepszisre utaló klinikai tünetek jelenléte, az antibiotikummal kezelt
újszülöttek száma, koraiszepszis-incidencia, mortalitás. A statisztikai analízis
az RStudio programmal történt (szignifikancia: p<0,05).
Eredmények: A vizsgált 5 évben összesen 12 347 újszülött
jött a világra, közülük antibiotikumot kapott 1502 (12,16%); évekre lebontva:
2014-ben 517 (21,10%), 2015-ben 401 (16,63%), 2016-ban 459 (17,96%), 2017-ben 61
(2,39%), 2018-ban 64 (2,69%). Az antibiotikumterápiában részesültek (n = 1502)
közül 239 (15,91%) újszülöttnek volt fertőzésre utaló tünete. A klinikai
tüneteket mutató újszülöttek száma nem növekedett szignifikánsan (p = 0,285);
2014-ben 52 (2,12%), 2015-ben 42 (1,74%), 2016-ban 42 (1,64%), 2017-ben 46
(1,80%), 2018-ban 57 (2,40%). Hemokultúra-pozitív szepszis összesen: 4;
koraiszepszis-incidencia: 0,324/1000. Szepszishez köthető haláleset nem volt.
Megbeszélés: A protokollváltást megelőzően az újszülöttek
csupán rizikófaktorok alapján is részesültek antibiotikumterápiában, 2017 óta
azonban elsősorban a fertőzés klinikai tüneteit mutató újszülötteket kezeljük,
ami az antibiotikumhasználat szignifikáns csökkenéséhez vezetett. A korábbi,
rizikófaktorok alapján adott antibiotikumterápia megszüntetését követően nem
emelkedett a tünetet mutató szeptikus újszülöttek száma, sem a korai szepszis
okozta mortalitás. Következtetés: A 34. gestatiós hetet
betöltött újszülötteknél a korai szepszis gyanúja miatti antibiotikumhasználat
biztonsággal csökkenthető volt, ezzel megelőzve a felesleges antibiotikumkezelés
rövid és hosszú távú mellékhatásait. Orv Hetil. 2022; 163(11): 431–437.
Summary.
Introduction: Early-onset neonatal sepsis is a rare, but
life-threatening condition. In 2017, the Hungarian Neonatal Society issued a
national guideline to rationalize the use of antibiotic use in neonatal sepsis.
Objective: To retrospectively determine the frequency of
prescribed antibiotics before and after the introduction of national guidance.
Method: Data of neonates (>34. gestational weeks)
delivered in our hospital between 1st January 2014 and 31st December 2018 were
analysed with focusing on signs of sepsis, number of neonates treated with
antibiotics, incidence of early-onset neonatal sepsis, sepsis-related mortality.
Statistical analysis was performed with RStudio software (significance:
p<0.05). Results: During the analysed time period, 12 347
neonates were born, 1502 (12.16%) neonates were given antibiotics, showing a
significant decrease after 2017: 517 (21.10%) in 2014, 401 (16.63%) in 2015, 459
(17.96%) in 2016, 61 (2.39%) in 2017, 64 (2.69%) in 2018, respectively. Out of
the group of neonates treated with antibiotics (n = 1502), only 239 (15.91%)
neonates showed the clinical signs of sepsis. No significant change was observed
in the number of symptomatic newborns during the study period: 52 (2.12%) in
2014, 42 (1.74%) in 2015, 42 (1.64%) in 2016, 46 (1.80%) in 2017, 57 (2.40%) in
2018, p = 0.285. Blood culture confirmed neonatal sepsis was observed in 4
babies, incidence of early-onset neonatal sepsis was 0.324/1000, sepsis-related
mortality was zero. Discussion: Before the introduction of the
national guideline, most of the neonates were prescribed antibiotics based on
risk factors. Since 2017, antibiotics have been mainly preserved for newborns
with clinical signs of sepsis. Despite cessation of antiobiotic treatment
indicated by risk factors, the number of symptomatic babies and sepsis-related
mortality have not increased. Conclusion: The use of
antibiotics for neonates >34th gestational week can be safely reduced,
entailing a decrease in short- and long-term complications of early antibiotic
use. Orv Hetil. 2022; 163(11): 431–437.