bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Evaluation of the effectiveness of the precompetition training camps of the student team players by indicators of physical performance
Authors: Копкарева Ольга Олеговна , Мамедов Николай Валерьевич 
Published: September 2022

Рассматривается возможность применения показателей физической работоспособности как инструмента оценки эффективности предсоревновательных сборов. В ходе исследования выявлено, что по окончании предсоревновательных сборов футболисты повысили уровень физической работоспособности. Средние значения показателя PWC170 улучшились на 5,0%, а показателя МПК на 3.5%. Анализ показателей физической работоспособности в группах игроков разного амплуа по итогам сборов выявил, что показатель PWC170 у полузащитников и нападающих несколько выше, чем у вратарей и защитников. Аналогичная структура выявлена и для показателя максимального потребления кислорода.
The possibility of using physical performance indicators as a tool for evaluating the effectiveness of pre-competition fees is being considered. During the study, it was revealed that after the end of the pre-competitive training camps, the players increased their level of physical performance. The average values of the PWC170 indicator improved by 50%, and the maximum oxygen consumption indicator by 3.5%. Analysis of physical performance indicators in groups of players of different roles following the training camp revealed that the PWC170 indicator for midfielders and forwards is slightly higher than for goalkeepers and defenders. A similar trend was found for the indicator of maximum oxygen consumption.
Identifikasi Irama Tilawah al-Quran dengan Gaya Mujawwad Menggunakan Naive Bayes Classifier
Authors: Mafula Veradella Yuelisa , Fauzan Abd. Charis , Fernando Toto Ricky 
Published: September 2022

Selama ini, pencapaian seseorang dalam hal membaca al-Quran dengan tilawah gaya mujawwad perlu untuk ditingkatkan. Hal ini disebabkan adanya masalah dalam hal pemahaman membedakan jenis irama dalam seni membaca al-Quran. Menurut para ahli qurro di Indonesia, irama bacaan al-Quran terbagi menjadi tujuh macam bagian dan menjadi pilar dasar tilawah gaya mujawwad, yakni: Bayati, Shoba, Hijaz, Nahawand, Rost, Jiharkah, dan Sikah. Oleh karenanya, penelitian ini mengusulkan sistem cerdas menggunakan naïve bayes classifier yang diharapkan dapat membantu dalam identifikasi jenis irama tilawah berbasis gaya mujawwad. Hasil penelitian ini diperuntukkan bagi para pentilawah gaya mujawwad yang ingin mengetahui jenis irama tilawah yang dibacakan. Dalam pengembangannya, dataset didapatkan dari 10 pentilawah yang membacakan masing-masing irama untuk tiga ayat al-Quran yang berbeda, sehingga didapatkanlah data irama dalam ekstensi waveform audio format sejumlah 210 data irama. Tahapan metode dalam penelitian ini antara lain: 1) identifikasi masalah; 2) pengumpulan data tilawah gaya mujawwad; 3) validasi data tilawah gaya mujawwad; 4) ekstraksi fitur data tilawah gaya mujawwad; 5) imlementasi naïve bayes classifier; kemudian diakhiri dengan 6) pengujian. Pengujian dilakuman terhadap 63 data uji. Diperoleh hasil bahwa terdapat 36 data rekaman diidentifikasi dengan benar dan terdapat 27 data uji yang salah identifikasi. Maka didapatkan prosentase akurasi adalah 56,7%, prosentase presisi sebesar 56,8% serta prosentase recall adalah 33,4%.
Metode K-Means untuk Segmentasi Wisatawan Berdasarkan Aspek Sosio-Ekonomi
Authors: Pratama Ananta Kusuma Yoga 
Published: September 2022

Visualisasi profil wisatawan penting untuk diketahui karena dapat digunakan untuk merancang arah pengembangan obyek wisata ke depan. Penelitian ini bertujuan untuk mengelompokkan wisatawan dengan dengan menggunakan metode klastering K-Means sehingga diperoleh segmentasi profil wisatawan dari aspek sosio ekonomi, yaitu besar pendapatan, pengeluaran selama wisata, teman yang diajak berwisata, jenis wisata yang dipilih/ disukai, transportasi untuk wisata, seberapa sering berwisata, kegiatan selama wisata. Sampel penelitian segmentasi ini merupakan wiatawan yang sedang melakukan kunjungan ke lokasi wisata kawasan Kabupaten Banyuwangi, dengan jumlah sampel sebanyak 90 responden. Data dari hasil kuisioner, dinormalisasi, kemudian diolah dengan menggunakan algoritma K-Means. Untuk menentukan jumlah k yang paling optimum, dilakukan penghitungan Sum Squarred Error (SSE). Berdasarkan plot dengan metode Elbow, nilai k optimum berjumlah 4 klaster. Masing-masing klaster memiliki preferensi khusus yang terlihat dari centroid kluster.
Aplikasi Pengenalan Citra Wajah di KTP Menggunakan Google Cloud Vision API dan Kairos API Berbasis Android
Authors: Guntara Rangga Gelar 
Published: September 2022

Berbagai penelitian sudah mencoba beberapa metode dan algoritma untuk proses pendeteksian dan pengenalan citra wajah pada manusia. Pada penelitian ini akan memanfaatkan API Google Cloud Vision dan API Kairos untuk pendeteksian dan pengenalan wajah pada foto KTP. API Google Cloud Vision merupakan arsitektur maching learning yang dikembangkan oleh Google untuk pengolahan data berbasis visual (computer vision) seperti OCR, Face detection, Image Retrieval, dan sebagainya. Sedangkan API Kairos adalah sebuah layanan API yang berfokus pada pengenalan dan verifikasi citra wajah. Hasil pengujian pada penelitian ini menunjukkan tingkat akurasi hingga 100% dalam 10 kali percobaan menggunakan citra KTP yang berbeda. Sedangkan hasil pengujian kueioner kepada 50 responden mendapatkan nilai persentasse sebesar 4.4 dari 5.
СУЧАСНІ УКРАЇНСЬКО-ГРУЗИНСЬКІ ВІДНОСИНИ
Authors: Romaniuk Nataliia , Herasymchuk Maksym 
Published: September 2022

Визначено основні причини та особливості розвитку сучасних українсько-грузинських відносин. Охарактеризовано політичний діалог між державами, основними досягненнями якого є незмінність позицій щодо взаємного підтвердження суверенітету та територіальної цілісності України та Грузії, політика невизнання, спільна реалізація основних цілей стратегічного партнерства щодо деокупації української та грузинської території, стійкий демократичний розвиток та економічне зростання двох країн та їх інтеграція до ЄС та НАТО.
Проаналізовано торговельно-економічне співробітництво держав, охарактеризовано динаміку зовнішньоторговельного обороту України з Грузією. Наведено приклади основних видів продукції, які експортувала Україна до Грузії у 2020 р. Визначено, що найважливішими у торгівлі сторін є сировинні, ресурсномісткі та низькотехнологічні товарні групи. Зазначено, що важливим фактором, який суттєво вплинув на економічні зв’язки двох країн, став перерозподіл експортних орієнтирів Грузії на, порівняно, стабільні ринки країн Євросоюзу, які, у порівнянні з пострадянським простором, є більш стійкими і, крім того, ринками з високою купівельною спроможністю.
Розглянуто перспективи України та Грузії щодо вступу в НАТО. Визначено, що Україна і Грузія прагнуть активізувати свій вступ до НАТО, розглядаючи це як пріоритетний напрям зовнішньої політики. Акцентовано увагу на чинниках, які стоять на заваді цього процесу. Визначено, що одним із стратегічних пріоритетів у відносинах між Грузією та Україною є розширення культурно-гуманітарного співробітництва, яке реалізується шляхом вдосконалення двосторонньої законодавчої бази в цій галузі, та розвиток прямих зв’язків між науково-освітніми, культурно-освітніми, культурно-мистецькими організаціями та установами обох країн.
МЕТОДОЛОГІЧНІ ОСНОВИ ДОСЛІДЖЕННЯ ЗМІН У ЦИВІЛІЗАЦІЙНІЙ ІДЕНТИЧНОСТІ УКРАЇНИ В КОНТЕКСТІ МІЖНАРОДНИХ ВІДНОСИН
Authors: Vitchenko Illia 
Published: September 2022

Лозунг Євромайдану «Україна – це Європа» став промовистою декларацією її населення щодо своєї цивілізаційної ідентичності. Проте рано говорити, що цивілізаційна ідентичність України остаточно і безповоротно змінилася, адже це питання є предметом дискусій протягом довгого часу. У статті запропоновано авторське бачення методології дослідження змін у цивілізаційній ідентичності України періоду незалежності для подальшого прогнозування тенденцій у цьому напрямку, зокрема у сфері міжнародної взаємодії.
Спершу у статті проведено аналіз дослідженості теми і зроблено висновок про недостатню кількість українських досліджень цивілізаційної ідентичності саме в аспекті міжнародних відносин та впливу цивілізаційної риторики на суспільство. Розглянуто теоретичну основу дослідження, а саме ключові дефініції (цивілізація та цивілізаційна ідентичність), характеристики цивілізацій та цивілізаційної ідентичності як робочих категорій, а також обґрунтовано можливість дослідження змін у цивілізаційній ідентичності. Акцентовано увагу на тому, що метою цієї методології є не дослідження історичної цивілізаційної приналежності, а впливу різного роду цивілізаційної риторики на цивілізаційну ідентичність і навпаки. У роботі окреслено хронологічні межі, ключові історичні події, фактори та суб’єкти, які, на думку автора, повинні братися до уваги під час подальшого дослідження згаданої проблематики. В результаті запропоновано та обґрунтовано набір загальнонаукових та спеціальних методів, які мають на меті відслідковувати та аналізувати динаміку змін цивілізаційної ідентичності України. Результати дослідження мають цінність для подальшого дослідження у цьому напрямку, зокрема щодо факторів впливу на цивілізаційну ідентичність та зв’язку змін останньої з реформами у країні та її міжнародним авторитетом.
ВПЛИВ ГЛОБАЛЬНОЇ ПАНДЕМІЇ НА СВІТОВУ ТА ВІТЧИЗНЯНУ ЕКОНОМІКУ
Authors: Boiar Andrii , Makhnovets Kateryna 
Published: September 2022

У статті проведено аналіз стану найбільших економік світу та економіки України в умовах пандемії COVID-19. Встановлено головні напрями впливу пандемії коронавірусу на сучасні економічні процеси. Виявлено, що кризові явища останніх років у світовій економіці знаходять своє відображення у: зниженні більшості індексів фондових бірж світу; зменшенні вартості нафти та продукції металургії; скорочення обсягів промислового виробництва; значному зменшенні доходів компаній у сферах авіаперевезень, морського транспорту, торгівлі та розваг, туризму; скороченні доходів домогосподарств; збільшенні прибутків компаній у сферах онлайн послуг (ігор, освіти тощо); підвищенні попиту інвесторів на активи з низьким ризиком. Експертами передбачається суттєве скорочення темпів глобального економічного зростання до кінця 2025 року, а глобальні економічні втрати ймовірно досягнуть 5 трлн доларів. Криза, що викликана пандемією COVID-19, може сильно підірвати і економічний стан нашої держави. Зайнятість і темпи зростання реального ВВП можуть зменшитися, а сектор бізнесу може зазнати великих втрат. Існують загрози подальшої девальвації української валюти. Протягом 2020 р. економіка України скоротилась на 7,2 %, а з 2021 р. до 2025 р. очікується щорічне зростання на рівні 3-4 %. Такі дані вказують на необхідність виваженої політики з боку уряду та органів місцевого самоврядування; прийняття ними рішень, що не лише враховують ефект карантину, а й спрямовані на формування інноваційної, конкурентоспроможної та соціально орієнтованої економіки. Подальші дослідження процесів постпандемічного відновлення повинні бути спрямовані на вивчення соціальних та економічних наслідків карантину, шляхів мінімізації негативних ефектів пандемії, пошуку нових механізмів організації суспільних процесів та стабілізації економіки в умовах карантину.
СУЧАСНІ ІМПЕРАТИВИ РОЗВИТКУ МІЖНАРОДНОГО РИНКУ ЧАЮ
Authors: Didur Daria , Boiar Andrii 
Published: September 2022

У статті проаналізовано динаміку розвитку міжнародного ринку чаю та здійснено прогнозну оцінку майбутнього галузі. Продемонстровано загальний обсяг міжнародного ринку чаю, визначено основні тенденції, виклики та загрози. Розмір світового ринку чаю у 2020 р. становив понад 54 322,1 млн. дол. США, прогнозується, що до 2028 р. він досягне 67 920,8 млн. дол. США. Одними з найбільших провідних компаній, що працюють на цьому ринку є Associated British Foods, Plc., Barry's Tea Limited та Nestlé S.A. Ринкові стратегіїкомпаній пов’язані з випуском інноваційної продукції, інвестуванням у науково-дослідну діяльність для розробки нових продуктів та технологій. Очікується, що до 2028 р. найбільше зростанні демонструватиме ринок чаю в Азійсько-Тихоокеанському регіоні. Цей регіон має великі інвестиційні можливості, для перспективного зростання в майбутньому. Акцентується увага на проблемах та викликах, з якими стикається міжнародний ринок чаю. Перш за все це наявність товарів-замінників, таких як кава; вони складають конкуренцію для чайної промисловості і в деякій мірі гальмують її розвиток. Не менш важливим викликом є проблеми, які пов’язані зі специфікою вирощування самої чайної культури, адже рослина вимагає певних кліматичних умов, наявних лише у певних регіонах світу. Вагомим потрясінням для світової економіки став спалах епідемії коронавірусу Covid-19, наслідки від якого відчули усі галузі й міжнародний ринок чаю не виключення. Найбільшого потрясіння зазнало виробництво чаю в Індії, яка є другим за величиною виробником цієї продукції у світі; протягом кількох місяців виробничі потужності були повністю закриті, що вплинуло і на великих виробників чаю, і на існування дрібних фермерських господарств. Проте, варто зазначити, що кілька компаній своїми технологічними досягненнями, інноваціями та ініціативами допомагають ринку знайти вихід з кризової ситуації. Для детальнішого розуміння й зіставлення структурних змін на міжнародному ринку чаю необхідно проводити подальший аналіз основних процесів в галузі, відслідковувати тренди та моніторити ринок.
ЗОВНІШНЬОТОРГОВЕЛЬНА ПОЛІТИКА УКРАЇНИ ПІСЛЯ ВСТУПУ ДО СОТ
Authors: Mysiuk Kateryna , Boiar Andrii 
Published: September 2022

У статті проаналізовано зовнішньоторгівельні відносини України після вступудо СОТ. Продемонствовано динаміку обсягових показників розвитку зовнішньої торгівлі України за 2018-2020 рр. Варто зазначити, що 2019 рік характеризувався позитивною динамікою зовнішньоторговельного обігу, темп приросту якого порівняно з 2018 роком склав 6,06%, що в абсолютному виразі становить 6 322,22 млн. дол. США, за рахунок зростання експорту та імпорту на 5,75% та 6,35%. Набуття Україною членства у СОТ стало переламним етапом в розвитку її зовнішньоторговельних відносин. Позитивним наслідком цього став початок переговорів з ЄС щодо створення розширеної зони вільної торгівлі між Україною та ЄС. СОТ сьогодні − це 164 країни світу, понад 95 % обсягу світової торгівлі, понад 90 % світового ВВП і понад 85 % населення світу. Майже тридцять держав мають у СОТ статус спостерігача і знаходяться на різних етапах процесу вступу. Набуття членства в СОТ дало змогу нашій державі не тільки стати повноцінним гравцем на світовому ринку, а й взяти участь у формуванні якісно нових параметрів світової торгівлі на найближчі роки. Останнім часом сфера діяльності СОТ розширюється і передбачає не тільки регулювання торговельних потоків, а й міжнародне економічне регулювання капіталу та робочої сили. Членство в цій організації стало практично обов'язковою умовою для будь-яких країн, які прагнуть інтегруватися у світове господарство.
ЕКОНОМІЧНА ДИПЛОМАТІЯ УКРАЇНИ ЯК ІНСТРУМЕНТ РЕАЛІЗАЦІЇ НАЦІОНАЛЬНИХ ІНТЕРЕСІВ
Authors: Roshko Ivan , Kukharyk Viktoriia 
Published: September 2022

Розглянуто поняття «економічна дипломатія». Висвітлено класифікацію національних інтересів України. Розкрито положення щодо визначення політичних і економічних цілей економічної дипломатії згідно Закону України «Про засади внутрішньої і зовнішньої політики» від 1 липня 2010 р. №2411-VI. Проаналізовано напрями вітчизняної економічної дипломатії: підтримка розвитку торговельно-економічного, інвестиційного співробітництва України з іноземними державами на засадах взаємної вигоди; розширення міжнародного співробітництва з метою залучення іноземних інвестицій в національну економіку. Визначено, що в Україні досягнення цілей економічної дипломатії здійснюється за допомогою діяльності таких органів державної влади: Президента України і його адміністрації; Верховної Ради України (провідна роль у сфері економічної дипломатії у Верховній Раді належить Комітету у закордонних справах; Кабінету Міністрів України; відділів з економічних питань у складі закордонних дипломатичних установ.
Наголошено, що Україні доцільно розвинути наявну практику економічних відділів дипломатичних представництв за кордоном за рахунок низки інституційних та організаційних кроків. Досліджено такі моделі організації економічної дипломатії як: держави, у яких провідне місце у економічній дипломатії відіграють міністерства закордонних справ, а саме Бельгія, Греція, Грузія, Данія, Македонія та Україна (принаймні щодо формального розподілу); країни, де досягнення цілей економічної дипломатії делеговані зовнішньополітичному та зовнішньоекономічному відомствам – Австралія, Канада, Велика Британія; функції економічної дипломатії здійснюються діяльністю спеціально створених структур.
Автор підсумував, що Україна як і більшість країн світу використовують різні моделі організації офіційної економічної дипломатії, а саме: концентрації зовнішньоекономічної роботи в Міністерстві зовнішніх економічних зв’язків і торгівлі; передання функцій такого спеціалізованого міністерства до складу єдиного Міністерства економіки; передачі координуючих функцій та функцій управління торговельно-економічними місіями за кордоном (перетвореними на відділи економічних радників) Міністерству закордонних справ України.
УЧАСТЬ УКРАЇНИ В МИРОТВОРЧИХ МІСІЯХ ОРГАНІЗАЦІЇ ОБ’ЄДНАНИХ НАЦІЙ
Authors: Romaniuk Nataliia , Bolchuk Olena 
Published: September 2022

Визначено роль міжнародних організацій у врегулюванні конфліктів та суперечок на міжнародній арені. Охарактеризовано поняття «миротворчість» і «миротворчі операції», які є однією з форм співробітництва країн світу і міжнародних організацій в питаннях миру та безпеки. Зазначено, що під «миротворчістю» слід розуміти військово-політичну й економічну діяльність цивільного і військового персоналу, спрямована на запобігання, вирішення або пост-конфліктне врегулювання міждержавних або внутрішньодержавних конфліктів. Вперше було застосовано під час опису Перших надзвичайних сил ООН у 1956 р., які спрямовувалися на Синайський півострів.
Проаналізовано участь України у міжнародних місіях ООН та її вагомий внесок у питаннях миротворчої діяльності. Акцентовано увагу на тому, що Україна стала учасником миротворчих місій зі здобуттям незалежності і це стало важливим аспектом її зовнішньої політики. Перераховано миротворчі операції, в яких Україна брала участь починаючи з 1992 р. та проаналізовано місії, до яких залучена наша держава на даний момент. Вказано кількість задіяного персоналу від України, який бере участь у місіях. Акцентовано увагу на тому, що загальна чисельність персоналу, який бере участь у чинних операціях ООН від України складає 323 особи. Розглянуто функції та завдання, які виконують Збройні Сили України під час міжнародних місій.
Охарактеризовано переваги участі України у миротворчій діяльності під егідою ООН. Основними з них є: підвищення престижу на світовій арені; поповнення державного бюджету; здатність готувати висококваліфікованих пілотів та льотчиків;миротворча діяльність для України є невід’ємною частиною євроатлантичного та євроінтеграційного зовнішньополітичного курсу. Зазначено проблемні питання в миротворчій діяльності України, які потребують вирішення.
РОЛЬ КИТАЮ У ВІДНОСИНАХ ІНДІЇ ТА ПАКИСТАНУ
Authors: Kysil Svitlana , Morenchuk Andrii , Morenchuk Andrii 
Published: September 2022

Розглядається роль Китаю у розвитку відносин між Індією та Пакистаном. Окремо виділяється Китайсько-Пакистанський Економічний Коридор (КПЕК) як один з головних шляхів співпраці Китаю та Пакистану. Вказується, що Китай має значний вплив та зв’язки з країнами Південної Азії і може впливати на врегулювання конфліктів. Особливо роль і місце Китаю в конфлікті визначається в реагуванні на вчинені бойові дії та терористичні акти зі сторін Пакистану та Індії. Китай, як фактично третя сторона конфлікту, реагує на дані дії негативно. Офіційний Пекін у своїх заявах неодноразово наполягав на мирному вирішені усіх суперечок.
У статті також проаналізовано ставлення Пакистану та Індії на залучення Китаю у конфлікт. В той час як Пакистан безсумнівно не проти підтримки з китайської сторони, Індія виступає проти будь-яких дій, а особливо не підтримує китайську ініціативу КПЕК, адже вважає, що даний економічний коридор загрожує індійській безпеці як в економічному так і у військово-політичному плані. При цьому Китай не завжди діє послідовно, а гнучко реагує на мінливу ситуацію як в регіоні так і в середині країни.
ПОЛІТИКА ЄС В АСПЕКТІ ОСНОВНИХ ГЛОБАЛЬНИХ КОНЦЕПЦІЙ ІНФОРМАЦІЙНОЇ (КІБЕР) БЕЗПЕКИ
Authors: Fedoniuk Serhii 
Published: September 2022

У цій статті встановлено особливості політики Європейського Союзу у сфері безпеки кіберпростору з точки зору домінуючих підходів до політики інформаційної (кібер) безпеки.
Політику ЄС у сфері інформаційної безпеки та безпеки інфраструктури розглянуто у взаємозв’язку з домінуючими сьогодні підходами, які демонструють головні стейкхолдери розвитку кіберпростору. Це дві концепції, які відрізняються головним чином поглядами на управління інтернетом, національний суверенітет над кіберпростором і принциповою позицією щодо необхідності формування спеціального домена у сфері міжнародного права задля охоплення питань безпеки кіберпростору. Ключовими послідовниками й промоторами на світовій арені ідеї суверенного розпорядження ресурсами кіберпростору й управління інтернетом, а також формування спеціального правового режиму міжнародної інформаційної безпеки є Росія та Китай. Їм опонують США і низка демократичних країн Заходу.
У цьому дослідженні проведено аналіз основних стратегічних документів вторинного права Європейського Союзу у сфері інформаційної безпеки та безпеки мереж на предмет виявлення відповідності одному з підходів. Детальніше розглянуто “Стратегію кібербезпеки для цифрової декади”, прийняту наприкінці 2020 р. і пов’язані з нею документи. Встановлено близькість підходів Європейського Союзу до західної моделі інформаційної (кібер) безпеки, його активність щодо її просування в світі. Також ми розглянули ініціативи держав - членів Європейського Союзу щодо активного впливу на перебіг процесів міжнародної співпраці у цій сфері, зокрема з урахуванням подій і тенденцій, пов’язаних із діяльністю провідних акторів на рівні ООН.
У підсумку можемо зробити висновок про усе більш чітке оформлення політики ЄС у сфері інформаційної (кібер) безпеки та просування його конструктивної позиції з цього питання на світовій арені.
Статтю підготовлено в межах проєкту «Студії ЄС у ВНУ імені Лесі Українки» програми Європейського Союзу ERASMUS+ напряму Кафедра Жана Моне (№ 611478-EPP-1-2019-1-UA-EPPJMO-CHAIR).