bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Determinants Analysis of Islamic and Conventional Banks Systemic Risk Potentiality: A Preliminary Study
Authors: Fitri Rahmadana Muhammad , Hafiz Sagala Gaffar 
Published: May 2022

Abstract
This study aims to analyze the determinants of systemic risk in Islamic and conventional banks. The population of this research is Islamic and conventional banks, which are listed on the Indonesia Stock Exchange. Researchers used purposive sampling to ensure the suitability of the sample with the research objectives. Furthermore, we use secondary data obtained from financial databases such as Yahoo Finance and the Indonesia Stock Exchange. This study adopts the systemic risk measurement offered by Fiordelisi and Marquez-Ibanez (2013). The determinants of systemic risk were explored from the six independent variables, namely the bank efficiency, business model, size, interest rate, GDP, and bank categories (Islamic or conventional). Data analysis was performed with panel data regression. The results indicate that size is the critical factor in determining potential systemic risk for banks, both Islamic and conventional banks. This study contributes theoretically in constructing theoretical frameworks related to the stability and resilience of Islamic banks in comparison with conventional banks. Practically this study seeks to produce recommendations for improvement of Islamic banking financial governance as an alternative to conventional banking.
Non-Oil Sectors, Economic Diversification and Growth in Nigeria: Further Empirical Evidence
Authors: Obafemi Young Ademola 
Published: May 2022

Abstract
The adverse consequences of over-reliance of Nigerian economy on oil has continued to heighten the call and need to diversify the productive base of the economy towards non-oil sectors. To heed the call, successive governments have implemented several economic policies at different periods. However, while the contents of these policies are plausible, the full-anticipated benefits are far from being realized. The disappointing results have been linked to two principal factors: the incoherent implementation of the policies and neglect of the country-specific circumstances. Informed by the need to take cognizance of the country’s peculiar circumstances, the question as to which priority sectors that Nigeria should target for diversification efforts has come up in literature. Empirically, in view of the country’s natural resource abundance, studies have suggested agricultural, industrial and many others non-oil sectors as plausible options for diversifying the economy. In light of this, the study examines the interactions among non-oil sectors, economic diversification and growth in a multivariate VAR model over the period 1960-2019. Empirical results reveal that while an expansion of economic activities into resource-based sectors is a necessary condition for diversification; however, it is not a sufficient condition as the dimension of the diversification matters.
Exploring Romania’s Digital Gap - What is Under the Water, If this is Only the Tip of the Iceberg?
Authors: Claudia Ogrean , Mihaela Herciu 
Published: May 2022

Abstract
Fully committed to a digital future and actively engaged in the transition to a digital economy, the European Union has issued (in March 2021) “2030 Digital Compass: the European way for the Digital Decade’. While setting the EU’s digital ambitions on Skills, Business, Infrastructures, and Public services, the Digital Compass also envisions an enhanced DESI” (Digital Economy and Society Index) to become an official and concerted instrument for monitoring the EU’s progress towards the stated targets. As regards Romania’s digital transformation path (and speed), its persistent lack of DESI performance compared to the EU average raised the question of whether there is something more / deeper that needs be identified, assessed, and properly managed to make Romania fit for the digital age (in general) and to Digital Europe (in particular). Therefore, the paper aims to explore Romania’s digital gap both top-down (via DESI lenses) and bottom-up (up to the “key competences and basic skills” evaluated by PISA, the OECD’s periodic assessment on student performance) - in search of DESI’s (deeper / hidden) determinants / causes needing to be addressed - due to their capacity to impact Romania’s fit for the digital age on the long run.
Special Group Discussion: nutrition and Covid-19 comparison in several countries
Authors: Sutanto Luciana B 
Published: May 2022

Patients with COVID-19 who are in the ICU considered to be extremely high malnutrition, which is caused by food intake matter and the disease itself. In critically ill, the definition of malnutrition is not only based on weight loss but also muscle wasting, sarcopenia and metabolic dysregulation. Good nutrition management prevents malnutrition getting worse. Nutritional theraphy is an essential element of the patients management. Nutritional screening and assessment, as well as nutritional management, should be integrated into general therapeutic strategy. Nutrition theraphy to ICU patients with COVID-19 has been published by some institutions/organizations.
A cross-sectional study on clinical correlates of post-stroke depression in a tertiary health-care system of India
Authors: Samantray Swayanka , Sahoo Srikant Kumar , Mohapatra Hiranmaya 
Published: May 2022

Objectives:
The aim of our study is to determine the relation of the type of stroke and site of lesion and medical comorbidities such as diabetes and hypertension with the severity of depression, HAM-D scores as well as age and gender of these patients.

Materials and Methods:
The present study was a hospital-based cross-sectional study conducted over 2 months that included 61 patients from neurology OPD of IMS and SUM Hospital, Bhubaneswar. Purposive sampling was done. The patients fulfilling the inclusion and exclusion criteria were first assessed using a semi-structured questionnaire to obtain the sociodemographic data. Clinical psychiatric evaluation and detailed mental state examination were done. Based on the clinical findings and using ICD 10-DCR criteria, the 61 patients with CVA were segregated as depressive and non-depressive categories. HAM-A and HAM-D scales were applied on both the groups. MRI findings done at the time of the attack were obtained. Further research is needed to identify the mechanisms of depression and why antidepressants lead to improved physical and cognitive recovery and decreased mortality.

Results:
Age of onset, gender, type of stroke and hemispherical involvement do not show any correlation with PSD. However, we found that the HAM-D scores were much higher in PSD patients with lacunar lesions as compared to non-depressive post stroke patients.

Conclusion:
Lacunar lesions may be involved in the psychopathology of depressive illness among stroke survivors. This could help us predict the occurrence of depressive illness among stroke patients with lacunar lesions. HAM-D and HAM-A may be used to detect anxiety and depressive symptoms among these patients.
ПОВЫШЕНИЕ КАЧЕСТВА ПОДГОТОВКИ КАДРОВ В УСЛОВИЯХ ЦИФРОВИЗАЦИИ: ОПЫТ, ПРОБЛЕМЫ И ПЕРСПЕКТИВЫ
Authors: Герчикова Татьяна Яковлевна , Ващенко Юрий Евгеньевич , Прокопенков Сергей Вячеславович 
Published: May 2022

В большинстве развивающихся и развитых стран проблематике эффективности высшего образования в сфере предпринимательства и управления уделяется пристальное внимание на уровне профессиональных, научных и государственных учреждений. В основе этого интереса лежит гипотеза, что предоставление обществу эффективного образования, направленного на раскрытие предпринимательских и организационных талантов – это один из шагов для подъема их экономики. Исходя из этого остро стоит проблема эффективности, адаптивности и структурированности управленческих и предпринимательских программ в университетах в условиях усложняющегося мира.
Performance Improvement of Air-cooled Battery Thermal Management System using Sink of Different Pin-Fin Shapes
Authors: Oyewola O. Miracle , Awonusi A. Andrew , Ismail O. Saheed 
Published: May 2022

One of the most important influences on battery safety, capacity, and cell ageing is heat generation and temperature inhomogeneity, which cause unbalanced ageing, resulting in cell performance decline. A well-developed temperature management module is required to avoid such undesirable actions. In this study, an air-cooled temperature management module was developed by coupling a unique heat sink of different pin-fin geometries/shapes to prismatic Li-ion cells and a 3D transient analysis was conducted to simulate the cooling performance of this heat sink under the effect of inlet airflow velocities and temperatures at a discharge rate of 2C for three cases. The results in the form of maximum temperature and temperature homogeneity inside the battery were derived and compared to the commonly used circular pin-fin heat sink. The overall result indicates that case 2, which consists of uniform height, shows better promise than others, taking into consideration the geometry employed. After 600 s and at a constant inlet air velocity of 0.412 m/s across a range of 20 oC to 35 oC, it was found that this heat sink performed better, providing an average of 1.87% and 1.93% improvement in temperature homogeneity and battery maximum temperature, respectively. Also, at a constant inlet air temperature of 27 oC across the range of inlet air velocity of 0.206 m/s to 0.824 m/s, this heat sink provides an average of 1.77% and 0.27% improvement in temperature homogeneity and battery maximum temperature, respectively. Doi: 10.28991/ESJ-2022-06-04-013 Full Text: PDF
АКТУАЛІЗАЦІЯ ЕКЗИСТЕНЦІАЛЬНИХ СМИСЛІВ ЯК ФОРМА ПСИХОЛОГІЧНОЇ ІНТЕРВЕНЦІЇ В КРИЗОВІЙ ПСИХОЛОГІЇ
Authors: Бородулькіна Тетяна 
Published: May 2022

Мета. Обґрунтування можливості застосування актуалізації екзистенціальних смислів в якості форми психологічної інтервенції в кризовій психології.
Методи. Теоретичний аналіз проблеми актуалізації екзистенціальних смислів як форми психологічної інтервенції в кризовій психології; систематизація та класифікація практичного досвіду роботи зі смислами з використанням метафоричних асоціативних карт (МАК); метод аналізу одиничного випадку.
Результати. Орієнтування на внутрішнє буття людини, її Духовну складову та екзистенціальні смисли в психологічній практиці є важливим. Одним із шляхів до «Духовного Я» людини є актуалізація екзистенціальних смислів та самосвідомості; а свідома робота зі смислами є ресурсною для людини при переживанні нормативних та ненормативних криз. МАК розглянуто як один з ефективних інструментів в роботі з екзистенціальними смислами, серед розмаїття яких виділено конкретні набори, які більше підходять для роботи зі смисловою сферою людини та духовною складовою її самосвідомості. Обґрунтовано доцільність використання авторських МАК актуалізації екзистенціальних смислів «Руки Небесні або Земні» як майндфулнес-практики та форми психологічної інтервенції в кризовій психології. Спрямовуючу, актуалізуючу функцію при роботі з цими МАК виконують запитання екзистенціального змісту, що супроводжують зображення на кожній карті в МАК «Руки Небесні або Земні». Описано авторські техніки актуалізації екзистенціальних смислів з використанням МАК. Здійснено аналіз конкретних індивідуальних випадків на основі результатів виконання авторських технік з актуалізації екзистенціальних смислів, які доводять, що під час виконання запропонованих вправ увага учасника такої роботи спрямовується в Духовну площину.
Висновки. Робота з екзистенціальними смислами є необхідною та доцільною на заключних етапах подолання людиною кризового стану. Перспективою подальших наукових пошуків є проведення емпіричного дослідження механізму актуалізації екзистенціальних смислів при роботі з МАК актуалізації екзистенціальних смислів «Руки Небесні або Земні».
ПСИХОЛОГІЧНІ ОСОБЛИВОСТІ ЕМОЦІЙНИХ ПЕРЕЖИВАНЬ У МОЛОДШОМУ ШКІЛЬНОМУ ВІЦІ
Authors: Дмитріюк Наталія 
Published: May 2022

Мета. У запропонованій статті здійснено теоретичний аналіз та емпірична верифікація положення про те, що емоційні переживання є важливим чинником цілісного психічного розвитку молодшого школяра.
Методи. Теоретичний психологічний аналіз феномену зв’язку емоційних переживань щодо їх значення в питанні цілісного та гармонійного розвитку особистості. На основі здійснених теоретичних пошуків та узагальнень було розроблено програму емпіричної перевірки визначених положень, яка реалізовувалась через проективні методи.
Результати. Здійснений теоретичний огляд предмету дослідження в науковій літературі дозволив виявити, що переживання можна розглядати як особистісний, індивідуальний феномен, що виникає з появою процесу розуміння та визначається свідомістю особистості та здійснює вагомий вплив на її психічний розвиток. На думку дослідників, період молодшого шкільного віку є важливим у житті зростаючої особистості, адже усі події проектуються через траєкторію емоційних переживань та здійснюють вирішальний вплив на психічний розвиток особистості. Здійснене емпіричне дослідження дало можливість підтвердити думку науковців про те, що до основних чинників, які визначають рівень психічного розвитку особистості молодшого школяра відносять інтерес та специфіку емоційних переживань школярів у процесі включення їх в навчальну діяльність. Відтак в учнів з високим рівнем або індексом прояву емоційних переживань більш виражені негативні емоції, тривожність, погане самопочуття, їм важко управляти своїм емоційним станом. Це призводить часто до емоційної дезадаптації, конфліктності з однолітками та дорослими.
Висновки. В роботі проаналізовано, що емоційні переживання забезпечують процес становлення, перетворення та розвитку особистості через значущі об’єкти, явища, інших суб’єктів. Доведено, що зниження динаміки негативних емоційних переживань, досягнення певного рівня впевненості позитивно впливає не лише на процес засвоєння знань, умінь та навичок, але й на особистісний розвиток молодшого школяра.
ЕМОЦІЙНИЙ ІНТЕЛЕКТ ТА СОЦІАЛЬНІ НАВИЧКИ У ДІТЕЙ З ОСОБЛИВИМИ ОСВІТНІМИ ПОТРЕБАМИ: ДІАГНОСТИЧНО-ДОСЛІДНИЦЬКИЙ АСПЕКТ
Authors: Дучимінська Тамара , Коць Михайло , Кульчицька Анна 
Published: May 2022

Мета. Стаття присвячена дослідженню особливостей прояву соціальних навичок та рівня розвитку емоційного інтелекту у дітей, що мають особливі освітні потреби. Теоретичний аналіз, систематизація наукових джерел дозволила констатувати наступне: емоційна сфера, емоційний інтелект дітей з особливими потребами має свої особливості - зниження можливостей довільної регуляції поведінки, підвищена збудливість, або навпаки загальмованість; до структури емоційного інтелекту входять самосвідомість, самоконтроль, мотивація та соціальні навички; соціальні навички – це сукупність орієнтирів і сформованих дій, що дозволяють дитині успішно соціалізуватися (прояв почуттів та емоцій, навички міжособистісної взаємодії, ситуативне регулювання емоцій, тощо).
Методи. Емпірична частина дослідження ґрунтувалася методиках: «Діагностика емоційного інтелекту» Н. Холла; «Опитувальник ЕмІн» Д. Люсіна та «Опитувальник соціальних навичок» А. Гольштейна.
Результати. У результаті дослідження розвитку емоційного інтелекту та соціальних навичок дітей з особливими освітніми потребами вдалося встановити наступне. Інтегративний показник емоційного інтелекту дітей з особливими освітніми потребами має переважно низький рівень сформованості. Досліджуваним притаманні низький рівень самоконтролю емоцій та усвідомленні емоцій. Показники внутрішньо-особистісного емоційного інтелекту демонструють, що в більшості вибірки дослідження переважає середній рівень розвитку, що характеризується розумінням власних емоцій та здатністю управління ними. Респонденти мають певні здібності до контролю експресії, здатності контролювати зовнішні прояви своїх емоцій. Дослідження міжособистісного емоційного інтелекту дозволило констатувати низький рівень розвитку цього показника. Досліджувані мають складності у розумінні почуттів і намірів інших людей. Дослідження соціальних навичок опитаних продемонструвало високий рівень розвитку цього показника, який характеризується початковими навичками, навичками реакції на думку іншої людини, навичками планування майбутніх дій, навичками альтернатив агресивної поведінки. Водночас, навички самовираження у спілкуванні у досліджуваних мають показники низького рівня розвитку.
Висновки. Здійснене дослідження дало можливість визначити особливості емоційного інтелекту та соціальних навичкок у дітей з особливими освітніми потребами. Перспективи подальших досліджень полягають у вивченні динаміки змін структурних компонентів емоційного інтелекту та у розробленні психокорекційних програм, спрямованих на розвиток емоційного інтелекту та соціальних навичок.
ГОТОВНІСТЬ ДО РОЗВ’ЯЗАННЯ КОНФЛІКТІВ ЯК ЧИННИК ПСИХІЧНОГО ЗДОРОВ’Я АДВОКАТА У ЙОГО ПРОФЕСІЙНІЙ ДІЯЛЬНОСТІ
Authors: Хазратова Нігора , Малімон Людмила , Терентьєв Олександр , Олійник Алла 
Published: May 2022

Мета. У статті представлені результати емпіричного дослідження взаємозв’язку копінг-стратегій у конфлікті, що використовуються адвокатами, з опосередкованими показниками їх психічного здоров’я та професійної успішності; а також порівняння цих показників у адвокатів з різними стажем, інтенсивністю роботи та професійною успішністю. Метою статті був аналіз психологічної готовності адвоката до розв’язання конфліктів, що мають місце в його професійній діяльності, як чинника його психічного здоров’я на робочому місці.
Методи. Для збору первинних даних були застосовані анкетування та психодіагностичні тестові методики: Н.Холла «Емоційний інтелект»; Дж. Роттера «Локус контролю»; М. Лазаруса – на виявлення копінг-стратегій особистості в конфлікті та К. Томаса – на виявлення домінуючої стратегії поведінки в конфлікті.
Результати. Виявлено взаємозв’язок між показниками професійної успішності адвокатів та інтернальності у сферах професійних досягнень та здоров’я, а також емоційного інтелекту. Зі збільшенням стажу роботи і успішності адвоката підвищується емоційна обізнаність та здатність регулювати власні емоції, що запобігає емоційному та професійному вигоранню. Відсутність значимих кореляцій між успішністю адвоката і його копінг-стратегіями засвідчує: стратегії успішних адвокатів є гнучкими і можуть змінюватися. Збільшення досвіду роботи не спонукає адвоката до вибору якоїсь однієї копінг-стратегії. Статистичне порівняння показало динаміку такої копінг-стратегії, як «прийняття на себе відповідальності». Зі збільшенням стажу професійної діяльності до 15 років питома вага цієї стратегії знижується. У адвокатів зі стажем роботи більше 15 років її представленість знову зростає. Порівняння адвокатів з високим і низьким рівнем професійної успішності показало, що ця стратегія використовується успішними адвокатами, але з певними обмеженнями.
Висновки. Збільшення стажу та успішності професійної діяльності адвоката супроводжується підвищенням емоційної обізнаності, саморегуляції, інтернальності у сферах професійної діяльності та власного здоров’я. Копінг-стратегія «Прийняття на себе відповідальності» (потенційно стресогенна) найчастіше застосовується адвокатами-новачками (неуспішно, бо зумовлює поступову відмову від неї) і зрілими професіоналами (в комплексі з іншими стратегіями).
ПСИХОЛОГІЧНІ ОСОБЛИВОСТІ ТРИВОЖНОСТІ Й САНОГЕННОСТІ ДЕПРИВОВАНОЇ ОСОБИСТОСТІ
Authors: Гошовська Дарія , Гошовський Ярослав 
Published: May 2022

Мета. Встановити психологічні особливості тривожності та висвітлити необхідність саногенності особистості, яка зазнає негативного й обмежувального впливу різновидової депривації.
Методи. Для реалізації мети дослідження нами залучено науково-теоретичні методи : аналіз, синтез, абстрагування, узагальнення, що дало змогу вибудувати концептуально-логічну послідовність між ключовими поняттями й констатувати – депривована особистість зазвичай переживає різновидову і різномодальну тривожність, тому завдяки набуттю компетенцій саногенного мислення вона спроможна досягнути ревіталізаційного ефекту і налагодити гармонійніше життя.
Результати. Аналіз науково-психологічної джерелознавчої бази дав підстави констатувати, що різновидова депривація негативно впливає на психо- і соціогенезу особистості, зокрема на підвищення її полімодальної тривожності, а це нагально потребує залучення саногенних ревіталізаційних підходів. Депривація сповільнює та ускладнює особистісний розвиток, зумовлює розбалансування афективності, негативно впливає на статусно-рольову ідентифікацію. У депривованої особистості різновидова тривожність тривога корелює зі стійким (явним або латентним) почуттям провини та стимулює гіпертрофований самоаналіз, самокартання тощо. Перебування у стані депривації лише посилює особистісну тривожність, тому постає нагальна необхідність у застосуванні саногенного мислення, що передбачає активацію рефлексії як механізму, спрямованого на зниження численних дискомфортів і страждань від впливу негативних емоцій та інших психостанів.
Висновки. Депривована особистість, переживаючи відчуття знехтуваності, занедбаності і меншовартості, перебуває зазвичай у стані підвищеної тривожності, що негативно впливає на її спілкування та життєдіяльність. Результативним виходом зі стану деприваційної тривожності є саногенні мислення і рефлексія, що дозволяють досягнути сприятливого ревіталізаційного ефекту.
SUBJECTIVE ASSESSMENT OF CHANGES IN LIFE DURING COVID-19 PANDEMIC: COMPARISON OF POLISH AND UKRAINIAN ADULTS
Authors: Szepietowska Ewa Małgorzata , Zawadzka Ewa , Filipiak Sara 
Published: May 2022

Purpose. The first stage of the COVID-19 pandemic was associated with the growing sense of massive trauma and loss. The current research suggests that the past two years of the pandemic are perceived in terms of both losses and gains. The study aimed to compare opinions expressed by adult Poles and Ukrainians, about changes in various spheres of life resulting from the two years of the pandemic.
Methods. The survey was carried out online using COVID-19 Sense of Life Changes Questionnaire. Responses were provided by 270 Poles and 109 Ukrainians. The participants were expected to report whether and in what way (positive, negative or none) specific areas of their life changed during the pandemic.
Results. Respondents from Poland and Ukraine noticed both negative and positive changes in various areas of life, resulting from the pandemic. Opinions related to many issues expressed by the two groups were similar, however respondents from Ukraine tended to assess the two-year period of the pandemic in more positive terms (as a time of minor negative changes or time that did not change much in their lives).
Conclusions. Our findings reflect the fact that there is a change in emotional and knowledge-based evaluation of the two-year pandemic. Further research should look into social and cultural contexts which may explain psychological response to COVID-19 pandemic.