bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
ПРОБЛЕМА ДОВІРИ ТА ЕМПАТІЇ В КОНТЕКСТІ МІЖОСОБИСТІСНИХ СТОСУНКІВ У ПЕРІОД РАННЬОЇ ЮНОСТІ
Authors: Білецька Олена 
Published: September 2022

Стаття присвячена висвітленню проблеми довіри та емпатії в контексті міжособистісних стосунків в юнацькому віці, періоді переходу до дорослості, який вимагає від особистості чітко визначених життєвих орієнтирів, відповідальних виборів і вчинків. На основі теоретичного аналізу психологічних особливостей міжособистісної взаємодії осіб юнацького віку, доводиться що рівень довіри та емпатії особистості знаходяться у взаємозалежному: сила прояву емпатії, що входить до емоційної сфери особистості впливає на підвищення рівня довіри між юнаками в процесі спілкування. Зазначається, що завдяки особливостям емпатії та довірливого спілкування юнаки можуть оцінювати навколишніх людей, встановлювати певне значення відносин, які набувають протягом певного періоду часу. Обговорюється, що сензитивність раннього юнацького віку до встановлення та розвитку міжособистісних стосунків зумовлюється викликає інтенсифікацію програм пошуку шляхів особистісної самореалізації, перебудови системи зв’язків з оточуючими та супроводжується зокрема проявом таких психологічних властивостей особистості, як толерантність та агресивність, страх і бажання довіряти, потребою мати стосунки з іншими й потребою в незалежності. Зазначається, що емпатія як здатність розуміти та проникати в світ іншої людини, яка є складним інтегральним явищем, що включає в себе сукупність взаємопов’язаних елементів когнітивного, поведінкового та емоційного характеру, необхідна для встановлення належного рівня довіри в міжособистісних стосунках. Аналізуються результати емпіричного дослідження, які визначають ступінь розвитку емпатії та ступінь довіри до людей, вказують на залежність особистості у прийнятті рішення довіряти чи ні від думки інших людей та власної здатності співчувати їм та співпереживати з ними. Описується особливість, тіснота та напрямок взаємного впливу рівнів довіри та рівнів емпатії
ОСОБЕННОСТИ МОРАЛЬНО-НРАВСТВЕННОЙ СФЕРЫ ЮНОШЕЙ И ДЕВУШЕК С РАЗНЫМ УРОВНЕМ ИНТЕРНЕТ-ЗАВИСИМОСТИ
Authors: Северин Алексей , Зубарева Наталья 
Published: September 2022

В статье анализируется проблема морального развития личности. Нарушение моральных норм, которые приняты в обществе, приводит к появлению девиаций, отклонений в эмоциях, мышлении и поведении человека. Распространение в обществе информационных и компьютерных технологий создает риски формирования Интернет-зависимости у молодых людей. Авторами высказывается гипотеза о неготовности большинства девушек и юношей к гуманному взаимодействию с информационными технологиями. В связи с этим проводилось исследование морально-этической ответственности молодых людей, также определялся уровень их Интернет-зависимости. Выборка была составлена из 72 респондентов юношеского возраста (40 девушек и 32 юноши).
Результаты исследования показали, что у молодых людей (юношеский возраст) выявлены разные уровни Интернет-зависимости: отсутствие зависимости, группа риска появления зависимости, интернет-аддикция. У молодых людей также были выявлены разные уровни морально-этической ответственности личности. Сравнительный анализ данных позволил установить наличие взаимосвязи между низким уровнем морально-этической ответственности и наличием интернет-аддикции
МАТЕМАТИЧНА СКЛАДОВА У ВИБОРІ ПРОФЕСІЇ ЕКОНОМІЧНОГО ПРОФІЛЮ СУЧАСНИМИ СТАРШОКЛАСНИКАМИ (ПСИХОЛОГІЧНИЙ АСПЕКТ)
Authors: Павелків Ольга 
Published: September 2022

Стаття присвячена теоретичному аналізу проблеми підготовки сучасних старшокласників до вибору професії. Автором висвітлено питання розвитку професійних інтересів молоді та формування свідомого ставлення до вибору майбутньої професії. Обґрунтовано важливість профорієнтаційної роботи у процесі особистісного та професійного самовизначення учнів. Здійснено аналіз основних компонентів формування інтересу до вибору професії (мотиваційного, професійного, індивідуально-професійного).
Основну увагу акцентовано на тенденції до вибору сучасною молоддю професій економічного напрямку. Здійснено аналіз специфіки професій економічного профілю. Визначено основні детермінанти майбутньої успішної професійної діяльності у цій галузі. Зокрема, обґрунтовано роль математичної складової фахової компетентності у сфері економіки. З’ясовано типові індивідуально-психологічні характеристики особистості, що є запорукою ресурсності фахівця економічної сфери.
СОЦІАЛЬНА СМІЛИВІСТЬ ЯК ЧИННИК ПСИХОЛОГІЧНОЇ ГОТОВНОСТІ СТУДЕНТСТВА ДО ТЬЮТОРСТВА ЩОДО СТУДЕНТІВ З ІНВАЛІДНІСТЮ
Authors: Гуляєва Олена , Милославська Олена 
Published: September 2022

У статті подано результати дослідження психологічної готовності до тьюторства умовно здорових студентів щодо студентів з інвалідністю. У роботі психологічна готовність до тьюторства розуміється як сукупність індивідуальних характеристик, що забезпечують ефективне включення індивіда до діяльності. Структура психологічної готовності до складних видів діяльності представлена як цілісний феномен взаємодії мотиваційного, пізнавальної, емоційної та вольової складових, наповнених особистісними характеристиками та показниками. В якості однієї з індивідуальних характеристик студентів була взята соціальна сміливість, що проявляється в соціальному середовище.
У дослідженні прийняли участь 68 студентів другого курсу різних факультетів Харківського національного університету міського господарства імені О. М. Бекетова. У результаті дослідження встановлено, що тьюторство для студентів є цікавим, але мало відомим видом діяльності. Студенти згодні спробувати себе в нової ролі тьютора, навіть незважаючи на те, що вони не до кінця розуміють завдання та обов’язки, що пов’язані з цим видом діяльності. З’ясовано, що соціальна сміливість має прямий взаємозв’язок із психологічною готовністю до тьюторства. Розвиненість мотиваційного та емоційного компонентів психологічної готовності до тьюторства студентської молоді щодо студентів з інвалідністю забезпечують ініціацію цього процесу, динаміку його розгортання та включає, насамперед, соціальну сміливість – активність, готовність до ризику, здатність приймати самостійні рішення, схильність до авантюризму, неординарні рішення.
ФАБІНГ В МІЖОСОБИСТІСНІЙ ВЗАЄМОДІЇ МОЛОДІ: НОВА СОЦІАЛЬНА НОРМА ЧИ ЗАГРОЗА СТОСУНКАМ?
Authors: Вітюк Надія 
Published: September 2022

У статті здійснюється аналіз психологічної суті фабінгу як одного із феноменів соціальної поведінки, визначаються його основні ознаки, чинники та наслідки. Подано результати емпіричного дослідження особливостей міжособистісної комунікації, пов'язаних із використанням молоддю інформаційно-комунікативних технологій, ступеня поширення фабінгу серед студентської молоді та рівня толерантності до нього юнаків і дівчат.
Фабінг розглядається як акт ігнорування партнерів по безпосередній комунікації через надмірне використання смартфона. Ознаками фабінгу є постійне користування смартфоном під час безпосереднього спілкування, неуважність до співрозмовників, труднощі концентрації фабера на предметі розмови, негайне реагування на звук повідомлення, що надходить на смартфон тощо.
Загалом, більше 80% учасників емпіричного дослідження вказали на наявність маркерів фабінгу у стосунках з ровесниками. 39,7% студентів виявляють до фабінгу толерантне ставлення, а 60,3% - інтолерантне. У 53,8% респондентів через фабінг виникали конфліктні ситуації. У студентів переважає прагматична та індивідуалістична спрямованість на міжособистісну взаємодію. Основними чинниками фабінгу є залежність індивіда від смартфону, синдром FoMO, комунікативні установки, труднощі у встановленні міжособистісних стосунків, відсутність навичок самоконтролю тощо. На ступінь прийнятності і нормативності фабінгу у молодіжному середовищі впливають також соціальні цінності, технічний прогрес у сфері інформаційно-комунікативних технологій, актуальні обставини життєдіяльності суспільства.
МЕТОД КАТАТИМНО-ІМАГІНАТИВНОЇ ПСИХОТЕРАПІЇ (КІП) ЯК ЗАСІБ ПСИХОЛОГІЧНОЇ РЕАБІЛІТАЦІЇ ОСОБИСТОСТІ
Authors: Литвиненко Світлана , Ямницький Вадим 
Published: September 2022

У статті висвітлено концептуальні засади сучасного розвитку проблеми психології реабілітації. З’ясовано, що провідною особливістю та необхідною умовою початку реабілітаційних процесів є завершення безпосереднього впливу психотравмуючої ситуації на учасника події і перебування у безпечному місці. Розкрито змістовні та організаційні особливості психології реабілітації як системи методів практичної психології. Визначено коло ключових понять: предмет, стадії, завдання, моделі та найбільш ефективні засоби психологічного впливу.
Анонсовано можливості використання сучасних напрацювань психотерапії за методом символдрами (КІП) як методу реабілітаційної психології. Описано його провідні особливості: системна структурованість; методологічне підгрунтя у концепціях класичного та сучасного психоаналізу; використання символічного простору несвідомого людини з метою опрацювання конфліктного матеріалу, зведення до мінімуму можливостей сугестивного впливу. Використання трьох складових методу (ресурсної, конфліктної та креативної) у підсумку дозволяє зменшити можливі травматичні прояви під час роботи з відновлення психічних функцій пацієнта. Відзначено наявність спеціальних протоколів, які, забезпечують комплексне опрацювання кожного з етапів реабілітаційного процесу, використовуючи спеціальні імагінативні інструменти відповідно до кожного з етапів моделі психологічної реабілітації.
FORGIVENESS AS A PROSOCIAL PHENOMENON
Authors: Korchakova Nataliia , Bezliudna Valentyna 
Published: September 2022

The present study was finished before the beginning of Russia’s invasion into Ukraine. The obtained results showed the high-level tolerance and peacefulness of participants, that revealed the essentiality of Ukrainian ethnos and corresponded with its mental identity. Regratably, we may predict, that the military offence, made by Russian troops on the territory of Ukraine, will cause the significant changes of human atitudes in forseable future not only among Ukrainians, but worldwide. The most peaceful nations will be forced to reconsider their attitudes towards forgiveness on behaf of their future and justice.

Abstract.Our research aimed to clarify the prosocial nature of forgiveness by examining its relationship with other prosocial values, and explore the intercorrelations between an individual’s proneness to forgive and the dispositional factors such as emotional closeness to the target of forgiveness and the interpersonal strategy of behavior. In our study, we considered forgiveness a part of individual’s prosociality as, despite the motives underlying the process of making a decision to forgive, it resulted in prosocial activity and had psychologically positive outcomes for both partners.
The participants (N = 70) were 41 females and 29 males in their middle adulthood (the mean age =41.3). To achieve the aim of the present research, we used the questionnaire “Diagnostics of Moral Orientations”, the Tendency to Forgive Scale and the “Diagnostics of interpersonal relationship”(an adapted and modified variant of Leary’s 128-item Interpersonal Check List )
One -way ANOVA confirmed the absence of significant differences between the age subgroups F (1,68) = 1.72 p>.05. Results have shown that people in their middle adulthood have proneness to based decisions about forgiving on their prosocial attitudes. The greatest unanimity was found in relation to the closest targets. The majority of respondents (80%) chose the highest rates of the scale (М = 4.3, SD = 0.87) to demonstrate prosocial tendencies towards relatives and friends. 58.6% of respondents pointed out that “it is very important to express it to this group of people”,
Altogether, the results show that readiness to forgive does not depend on the subject’s age-related features, whereas emotional closeness is an important factor, which affects the proneness to forgive. More vivid tendency to forgive is demonstrated in the close social circle. However, people tend to express prosocial attitudes and readiness to forgive even towards their enemies. It was found that the general strategy of dominance did not demonstrate a strong connection with an individual’s proneness to forgive, whereas the general strategy of friendliness seemed to have a significant correlation with all dimensions of people’s tendency to forgive explored in the present research.
PSYCHOLOGICAL FACTORS OF THE DISCOURSE’S ACTUALIZATION
Authors: Ivashkevych Ernest 
Published: September 2022

In this article there were proposed psychological factors of the discourse’s actualization. They are, first of all, psycholinguistic presupposition in the process of communication, quasi- communication or understanding the text is a special kind of logical mastering of information, cognitive explication of frames by means of actualization of a common fund of knowledge of participants in communication about the world, its organization, the place of a person in it and others. Psycho-linguistic presupposition in a case of human implementation of communication or quasi- communication in the cross-cultural environment is characterized by common experience, a common thesaurus, updating of common preliminary information about a certain phenomenon, event, state of affairs, etc., which communicants have. Thanks to psycholinguistic presupposition, discourse creates a zone of intersection of cognitive spaces of communication of participants, which are also narrow from the point of view of their expanding into the process of communication or quasi-communication.
It was shown that in the Internet communication psycho-linguistic presuppositions are cognitive in their content. The existence of all possible presuppositions of the person forms its outlook, makes it possible for a broader communicative space. The absence of joint presuppositions makes it impossible for people to understand each other, makes their communication more and more difficult. In this case, on the contrary, people who have joint pressupositions without any complication understand the information, which for representatives of other linguistic culture may seem completely “opaque”, difficult for understanding.
Consequently, psycholinguistic presupposition in the process of communication or quasi-communication is an implicit component of the meaning of the message (statement) that is real, therefore, this message (statement) can not, in general, be perceived as semantically abnormal one or inappropriate in a certain area of communication or quasi-communication.
The second factor was psycholinguistic semantic presuppositions. We analyzed it as a certain semantic component of the message (statement, judgment), the inaccuracy of which in a particular situation makes the message abnormal or inappropriate.
We proved, that in the space of communication or quasi-communication there were actualized pragmatic psycho-linguistically marked presupposition, which were a component of the message, the speech genre, and discourse (or a text), were directly related to subjective factors of communication (orientation in different situations of communication or quasi-communication, actualization of social, cognitive, gender, etc., characteristics of people in one communicative act), the absence of which converted a message, speech genre, discourse (or a text), communication in general into inappropriate – such as insincere, unnatural, provocative, that did not conceal positive conditions, which made a success in a whole.
ЗМІСТ ДОМІНУВАЛЬНИХ ТЕОРІЙ ТВОРЧОСТІ: ДО ПРОБЛЕМИ РОЗВИТКУ ПСИХОЛОГІЇ ТВОРЧОСТІ В РАЦІОГУМАНІСТИЧНІЙ ПАРАДИГМІ
Authors: Набочук Олександр 
Published: September 2022

В статті окреслено основні положення абстрактно-аналітичної теорії творчості, висвітлено роль інтелектуальної активності, сензитивності, біполярності для створення структурно-рівневої моделі творчого процесу. Описати сутність творчості з точки зору теорії розв’язання задач. Зазначено, що теорія розв’язання винахідливих задач виникла як альтернатива «Методу спроб та помилок» в психології творчості, де основний акцент робиться на неусвідомлених особистістю процесах (інсайт, осяяння, що ніяким чином не нівелює ефективність системи евристичних технологій (метод мозкового штурму, синектика, морфологічний аналіз).
Окреслено особливості інтелектуально-духовної теорії становлення творчої особистості, яка визнає виключність і вродженість творчих здібностей. Обґрунтовано основні характеристики гештальтпсихологічної теорії дослідження проблеми творчості та творчого мислення особистості. Зазначено, що в контексті досліджень гештальтпсихології психологами було введено до наукового обігу такі поняття, як «проблемна ситуація», «інсайт», «продуктивне мислення», «центрована структура», «перецентрування».
Описано характерологічні особливості психоаналітичної та когнітивної теорій творчості (остання виникла в контексті теорії теоретичних конструктів). Зазначено, що в основі теоретичних фреймів покладено гуманістичну за своєю суттю точку зору на людину як на вченого, теоретика, дослідника, який досить активно інтерпретує світ, обробляє інформацію, прогнозує, ефективно та, разом з тим, творчо взаємодіє зі світом. Особистість, таким чином, є своєрідною унікальною системою суб’єктивних за своїм змістом конструктів, яку індивід використовує для інтерпретації свого життєвого досвіду, творення власної моделі світу.
Окреслено проблему творчості в гуманістичній психологічній теорії. Зазначено, що дана теорія дозволяє розглядати творчість в контексті всієї життєдіяльності людини як спосіб її життя (а не тільки як спосіб розв’язання конкретних завдань), як можливість свободи вибору. Наголошено, що Людина, в свою чергу, постає активним творцем власного життя.
ПСИХОЛОГО-ПЕДАГОГІЧНІ АСПЕКТИ ПРОЯВУ ГЕМБЛІНГУ У ПІДЛІТКІВ
Authors: Яницька Олена , Іванюта Ольга 
Published: September 2022

У статті здійснено огляд теоретичних узагальнень науковців різних галузей щодо видів залежностей та особистісних характеристик осіб з адиктивною поведінкою, докладно висвітлено важливі аспекти формування і виявлення нехімічних («технологічних») залежностей і розглянуто психологічні наслідки надмірного захоплення комп’ютерними іграми (та відеоіграми загалом, з огляду на існуюче різноманіття пристроїв, які використовуються для ігор, зокрема смартфони та планшети) та Інтернетом. Психодіагностичне дослідження школярів з ознаками ігрової залежності і без ознак ігрової залежності реалізовано через аналіз особливостей таких соціально-перцептивних процесів як емпатії, атрибуції та рефлексії. Авторами наведено загальні принципи профілактики адикцій і корекційної (тренінгової) роботи з узалежненими школярами, а також обґрунтовується думка, що розвиток соціально-перцептивних умінь і комунікативної компетентності потребує глибоких особистісних змін.
ПСИХОЛОГІЧНИЙ АНАЛІЗ УЯВЛЕНЬ МОЛОДИХ ДІВЧАТ ПРО ВПЛИВ НЕПЛАНОВАНОЇ ВАГІТНОСТІ НА РОЗВИТОК СТОСУНКІВ З ПАРТНЕРОМ
Authors: Безлюдна Валентина , Павелків Роман , Корчакова Наталія 
Published: September 2022

Стаття присвячена висвітленню складної системи міркувань молодої дівчини у сфері розвитку особистісно-інтимних стосунків із коханою людиною, за умови усвідомлення нею ознак майбутнього материнства. У психологічних дослідженнях виконана низка досліджень, присвячених формуванню материнської сфери, усвідомленню і ставленню жінки до вагітності. У той же час, багато психологічних питань, пов’язаних із настанням несвоєчасної вагітності залишаються поза увагою дослідників. Однією із таких проблем є перебудова стосунків закоханих. Настання вагітності детермінує не лише зміни в самоусвідомленні молодої людини, а й перегляд нею свого соціального Я, атрибуцію системи стосунків із сексуальним партнером, хвилювання щодо особливостей його реагування на ситуацію очікування дитини.
На основі аналізу смислового змісту атитюдів щодо зміни стосунків з партнером, у дослідженні виокремлено чотири факторні групи міркувань «Ускладнення стосунків» (Фактор 1); «Руйнування стосунків» (Фактор 2); «Розвиток стосунків» (Фактор 3); «Особистісний розвиток» (Факторі 4). Проведене дослідження вказує на психотравмуючий характер ситуації передчасної вагітності. Її виникнення асоціюється у молодих дівчат насамперед із негативним розвитком подій. У той час як ідея позитивного розвитку стосунків є менш визнаною і очікуваною.
Istidrākāt (Rectifications) of Ibn Ḥajar in Fatḥ al-Bārī on Shamsud-Din al-Kermani in Kawakib al-Darārī Regarding judgment of Texts
Authors: Rehman Hanif Matti-Ur-Rehman Bin Abdul , Attaullah  
Published: September 2022

a collection of Aḥādīth of Prophet Muḥammad (May peace and blessing be upon him) compiled by Imām Bukhārī. The Muslim scholars of past and present time gave great importance to this book by making their efforts to extract the treasures hidden in this book and to present the different approaches and benefits of this book. “Al Kawākib al-Durārī” by Imām Al kirmānī is an old explanation of Ṣaḥīḥ Bukhārī. He was among those scholars who were expert in many fields at a time like knowledge about ╓adīth, its narrators, Commentary, Qirā’t, Qur‘ānic Sciences, Islamic Jurisprudence, Arabic language, Faith, Medicine, History, Geography, Astronomy etc. ╓afiz Ibn ╓ajar who also had the specialization in science of hadith and knowledge about biographies of narrators. During studying “Fatḥ al Bārī” I found that ╓afiz Ibn ╓ajar criticized on the commentary of Al kirmānī at many times in relating different sayings and signals. In this article I studied these comments of ╓afiz Ibn ╓ajar on Imam Alkirmani a critical comparison. After research I have found that ╓afiz Ibn ╓ajar has consulted “Al Kawākib al- Durārī” and quoted Imām Al kirmānī’s commentary and added it.This article approves that judgments of ╓afiz Ibn ╓ajar on conversion and transformation of text and on distorted, additional and incomplete words in the text are more authentic than Imām Al kirmānī.
PERAN ORANG TUA DALAM PEMBENTUKAN KEPRIBADIAN ISLAMI ANAK DI TK AMALIA KABUPATEN LABUHANBATU SELATAN TAHUN 2017
Authors: Masnawari Masnawari , Rohana Rohana , Hasibuan Budi Winata 
Published: September 2022

Tujuan penelitian ini adalah untuk mengetahui peran orang tua dalam pembentukan pribadi Islami anak di TK Amalia Kabupaten Labuhanbatu Selatan Tahun 2017. Peran orangtua untuk mengajarkan keagamaan, mungkin inilah yang sangat penting yang ditekankan oleh orang tua. Penelitian ini menggunakan pendekatan yang dilakukan adalah pendekatan kualitatif atau Library research menggunakan studi lapangan. Subjek dalam penelitian ini adalah orang tua dari anak TK Amalia Kabupaten Labuhanbatu. Waktu penelitian bulan Mei sampai Juni Objek dalam penelitian ini berjumlah 20 orang. Teknik pengumpulan data observasi, wawancara, angket dan dokumentasi. Sumber data yang digunakan adalah data primer dan sekunder.Dari hasil perhitungan responden dari pertanyaan yang diberikan yakni 38,25% responden menjawab “Ya”, 40,75% menjawab “Kadang-kadang”, dan 21% menjawab “Tidak”. Hal ini dapat diperkuat dari hasil wawancara kepada guru yang mengatakan bahwa orang tua di TK Amalia Kabupaten Labuhanbatu Selatan keluarga anak didik tersebut belum sepenuhnya memberikan nasehat maupun teladan dalam pembentukan kepribadian Islami kepada anak dengan cukup baik, akan tetapi pada perlu diadakan sosialisi kepada orang tua anak agar perhatian orang tua semakin meningkat sehingga pembentukan perilaku anak semakin tinggi. Dapat disimpulkan bahwa peran orang tua dalam pembentukan kepribadian islami anak di TK Amalia Kabupaten Labuhanbatu Selatan Tahun 2017 pada umumnya adalah “kadang-kadang” yang persentasinya 40,75%.