bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
A polgári pilóta nélküli légijármű-rendszerek hazai hatósági struktúrája
Authors: Sándor Zsolt , Pusztai Máté 
Published: August 2022

A 2021-es év elején életbe lépett új EU-s és hazai jogszabályok, amelyek a pilóta nélküli légijármű- rendszerekre vonatkoznak, alapjaiban változtatták meg a korábbi hatósági struktúra működését. Az EU-s keretszabályok értelmében új funkciókkal kellett bővíteni a nemzetállamok hatósági megoldásait. Jelen cikkben a szerzők részletesen bemutatják azokat a hatósági tevékenységeket, amelyeket a pilóta nélküli légi járművek területén meg kell valósítania hazánknak.
Urban Air Mobility, a 3. dimenzió (légi) bevonása a közlekedésbe
Authors: Gémes Levente 
Published: August 2022

A bolygó dinamikus népességnövekedése miatt többmilliós metropoliszok alakultak ki, ahol a mindennapi közlekedés a magas népsűrűség miatt problémássá vált. A kialakult helyzet a harmadik dimenzió – azaz a légi közlekedés, például légi taxik – bevonását teszi szükségessé. Ennek tipikus eszközei a VTOL1 kialakítású, alacsony zajkibocsátású és ami a legfontosabb, elektromos meghajtású repülőeszközök lehetnek.
Organoleptic Qualities and Chemical of Pork Jerky Using Roselle Flour (Hibiscus sabdariffa Linn) with Different Levels
Authors: Noach Yakob Robert , Sipahelut Geertruida Margareth , Armadianto Heri , Riwu Agustinus Ridolf , Kumat Agustina Mariana 
Published: August 2022

This reseach aims to examine the effect of using rosella flour (Hibiscus sabdariffa Linn) on the chemical and organoleptic qualities of pork jerky. The materials used consist of pork, rosella flour and kitchen spices (garlic, onion, coriander, pepper, ginger, cumin, galangal, salt, brown sugar, granulated sugar and tamarind). The experimental design applied was completely randomized design (CRD) with 4 treatments and 3 replications.The treatments consisted of R0= without rosella flour, R1= 5% rosella flour, R2= 10% rosella flour and R3= 15% rosella flour. Parameters observed included color, taste and fat oxidation. The result of statistical analysis showed that the use of rosella flour in pork jerky had a very significant effect (P<0.01) on taste scores and fat oxidation but no significant effect (P>0.05) on color scores. It can be concluded that the use of rosella flour can increase the score of taste and fat oxidation while the color score of pork jerky does not change. The highest taste score at the 15% level and the lowest fat oxidation value at the 5% level.
E-learning Gate of Success in Crisis: Iraqi Universities
Authors: Basha Ahmed 
Published: September 2022

The article shows intensively how the Iraqi universities struggled and exceeded successfully and academically through the academic years from 2019 to 2022 and still strive to cope with the Coronavirus pandemic crisis. More than 100 Iraqi universities in which approximately 50,000 academics and 800,000 students started to study every year periodically during the Corona pandemic via e-learning and connected respectively with the ministry of Iraqi higher education (IHE) to drive the new trail with e-education from the homes and have never stopped. In spite of Iraqi universities having weaknesses in infrastructures for e-learning, the majority of universities work and fully invest in e-platforms ( MOOC) like Google classroom, Coursera and high support of social media, consequently best criteria for academic and students that have been accomplished via e-exams and study. Regulations of public health and the ministry of Iraqi health created a crucial decision to convert toward e-learning as a gate of success in crisis to do e-exams and manage the mechanism of education because it was difficult to return the Iraqi universities to their ordinary exams and began training committees on e-exams and e- procedures to success the e-education in whole universities of Iraq, especially higher education. This paper showed the results IHE relates to applying high standards in e-education during the academic years from 2019 to 2022 in the coronavirus pandemic crisis. In this respect, the Iraqi universities present strong evidence to prepare and accomplish a roadmap to implement blended learning through successful e-learning in the current time and in the future toward lifelong in universities of Iraq.
Strengthening Teacher Responsibility towards Islamic Education In Ibtidaiyah Madrasah at Kasih Sayang Foundation
Authors: Wati Isna , Muhammad Sapi'i Harahap  , Susidamaiyanti  , Al Misry  , Abidah  
Published: September 2022

A phenomenon that has been seen during the fact that most teachers do not carry out their obligations as they should due to having different educational backgrounds, the ability of children who are lacking with a background low socioeconomics and demands on the fulfilment of administrative completeness as a teacher receiving a professional certification. This activity aims to strengthen the responsibility of teachers as a profession, especially religious teachers. This method of service activity uses a Participation Action Research (PAR) approach through socialization, training and mentoring to teachers, especially in aspects of faith, morals, physical, and intellectual improvement of students, student psychology and society. The target of this activity is the total number of teachers who teach Ibtidaiyah Madrasah at The Kasih Sayang Foundation, which is 20 teachers. The instrument in this activity uses a pre and post-test questionnaire while the difference test uses a Wilcoxon test with p = 0.001. There is a change in the responsibility of teachers of Islamic religious education after this activity ends
Relationship Of Water Source Location And Physical Quality Of Water With The Event Of Diarrhea In Toddlers (in Purwodadi Village, Purwodadi District, Pasuruan Regency)
Authors: Rusdi Warda El Maida , Pramistyowati Magda Budi , Farindra Irmawan , Irawan Danny 
Published: September 2022

Background: Diarrheal disease is a health problem until now and is the leading cause of death in toddlers. It is also supported by environmental sanitation and personal hygiene of the community which is still poor. The use of bad water sources will also affect the quality of the water, so it can increase the risk of diarrhea in the community.
Method: This type of research is analytical observational with cross sectional design. The samples used were 75 out of a population of 523 mothers who had toddlers and lived in Purwodadi Village, Purwodadi Subdistrict, Pasuruan Regency, with purposive sampling techniques. Using questionnaire method, as well as statistical test using chi-square with the help of computer software.
Result: The results of this study showed that there was a significant association between the location of the sheltered water source as many as 38 respondents (50.7%) and unprotected as many as 37 respondents (49.3%) with a value of p = 0.003, as well as the physical quality of water that qualified as many as 37 respondents (49.3%) and did not qualify as many as 38 respondents (50.7%) with a value of p = 0.000, against the incidence of diarrhea in toddlers, where the value of p ≤ 0.05.
Conclusion: Location of water source and physical quality of water is related to the incidence of diarrhea in toddlers
ОБРАЗНО-СМИСЛОВИЙ КОНТЕКСТ ДУХОВНОЇ МУЗИЧНОЇ ТВОРЧОСТІ XX – ПОЧАТКУ XXI ст.
Authors: Boiko Vyacheslav 
Published: September 2022

Мета статті – виявити образно-смисловий зміст хорових творів на духовну тематику в співвідношенні тлумачення тексту в церковній традиції та інтерпретації композитора у світському мистецтві. Аналізуються особливості православного духовного хорового мистецтва XX – початку XXI століть у контексті вітчизняної художньої культури. Православна духовна хорова музика розглядається як соціокультурний феномен. Проаналізовано загальнокультурні, естетичні та художні компоненти сучасної композиторської творчості на духовну тематику. Визначено жанрово-стилістичні закономірності духовної музики, а також особливості хорового письма композиторів сучасності. У процесі осмислення предмету що вивчається сформувався метод, що поєднує у собі філософський підхід, співставлення традицій, питань богословського контексту з конкретним звуковим матеріалом, вербальним за своєю природою і поєднаний з методом музично-теоретичного аналізу. Новизна статті. Найскладніша проблема полягає в тому, що різноманітні художні та поетичні аспекти творчості академічного професійного композитора на духовні теми навряд чи колись вивчались у сучасній науковій думці. Висновки. У пропонованій статті оцінюється розвиток духовних тем у хоровій музиці та розкривається її роль у сучасному культурному житті. Було зроблено спробу розкрити морально-релігійну сутність якомога ширшого кола різних тематичних напрямків духовної творчості, закцентуємо, у звʼязку з історичним оновленням жанрової системи, музично-виразових засобів, а також методів їх формування на основі музично-теоретичного аналізу. З естетичної точки зору, основною метою впливу мистецтва на людину є усталеність формування творчого підходу до сприйняття художніх цінностей та, безумовно, естетичної інформації, що міститься у численних хорових творах на духовні теми.
ЖАНР ВАРІАЦІЙ НА МЕЖІ XVIII – XIX СТОЛІТЬ: Л. БЕТХОВЕН І К.М. ВЕБЕР
Authors: Voziianova Olha 
Published: September 2022

Мета статті полягає в окресленні ролі жанру варіацій на межі XVIII – XIX століть та виявленні індивідуальних особливостей композиторського підходу до варіацій у творчості К.М. Вебера і Л. Бетховена. Коло методів дослідження включає історичний, компаративний, аналітичний та жанрово-стильовий підходи. Наукова новизна статті полягає у тому, що вперше здійснюється зіставлення окремих варіаційних циклів К.М. Вебера з написаними в цьому жанрі творами Л. Бетховена у контексті означеного історичного періоду. Висновки. Посилення інтересу до жанру варіацій на межі XVIII – XIX століть спричинено низкою передумов, що склалися у результаті багаторічного процесу становлення фортепіанного мистецтва. Популяризація варіацій була пов’язана з виникненням нового клавішного інструмента – молоточкового фортепіано, а також з підвищенням уваги аудиторії саме до виконавського аспекту творчої діяльності музикантів. У цьому випадку варіації стали незамінним жанром, в якому віддзеркалювались всі найсучасніші надбання музикантів. У підході до опрацювання варіацій вони змогли продемонструвати невичерпність композиторської фантазії та розширити коло виконавських засобів, що стануть міцним підґрунтям для розвитку піаністичного мистецтва романтичної доби. Як і в естетиці вказаного періоду в цілому, у відношенні піаністів-композиторів до жанру варіацій спостерігається своєрідна перехідність від традиційності його розуміння та усталеності використовуваних прийомів – до новаторського підходу в трактовці варіацій і розширення спектру виражальних засобів. Показово це виявляється у творчих надбаннях двох сучасників – К.М. Вебера і Л. Бетховена. У підході до написання варіацій перший з них віддає перевагу затребуваній на той час ефектності та «блискучості», тоді як другий створює власну, нетипову трактовку означеного жанру. Тим не менш, обидва композитори в індивідуальній манері змогли розкрити нові грані жанру варіацій в області їх композиційного, образного і технічного наповнення.
МУЗИЧНИЙ ТЕЗАУРУС: СПЕЦИФІКА ТА ФОРМИ ІСНУВАННЯ
Authors: Kalashnyk Mariy 
Published: September 2022

Метою статті є визначення поняття «музичний тезаурус» як необхідного «інструмента» осмислення музичної культури в сучасних умовах інтенсивного інформаційного збагачення гуманітарних знань. Методи дослідження – аналітичний використовується в дослідженні структури музичного тезауруса, а також принципів побудови музичного тезаурус-словника; історичний – у розгляді музичного тезауруса як сховища музичних знань, що є продуктом відповідних історичних періодів; культурологічний, порівняльний – в осмисленні співвідношення музичного тезауруса й інших способів збереження знань, що склались у культурі, а також процесу перетворення характерних ознак конкретно-історичної культури в індивідуальному тезаурусі композитора та його творчості; семантичний – у виявленні специфіки переломлення тезауруса культури в персональному музичному тезаурусі композитора, а також музичному творі. Наукова новизна полягає в тому, що у статті сформульоване питання про музичний тезаурус, який став предметом спеціального розгляду; наукову інформацію щодо поняття «тезаурус», запозичену з лінгвістики й теорії інформації, адаптовано до музикознавства; запропоновано методологічні підходи до вивчення музичного тезауруса; проаналізовано структуру, форми, властивості музичного тезауруса; виявлено форми збереження музичних знань у музичному тезаурусі; здійснено порівняльну характеристику музичного тезауруса й інших способів збереження знань – культури й школи; розкрито принципи побудови музичного тезаурус-словника та запропоновано ієрархічну схему тематичних блоків, що входять до нього. Висновки. Музичний тезаурус – це семантичний простір культури, різних видів спільності й індивіда, що утворюється структурованим і збереженим у різних формах – ідеальній і матеріальній, усній і письмовій, у зовнішній і внутрішній пам’яті, знанням музики, про музику, про досвід музичної діяльності, про контакт з акустично-звуковим середовищем і зі світом в цілому через слуховий канал зв’язку та міжособистісну комунікацію за посередництвом інтонаційних, інтелектуальних та емоційно усвідомлених і пережитих вражень.
КАМЕРНО-ІНСТРУМЕНТАЛЬНА МУЗИКА ФРАНЦУЗЬКИХ КОМПОЗИТОРІВ ПЕРШОЇ ПОЛОВИНИ ХХ СТОЛІТТЯ
Authors: Horbal Yaroslav 
Published: September 2022

Метою статті є вивчення камерно-інструментальної музики для духових інструментів у творчості французьких композиторів першої половини ХХ століття. Методологія дослідження полягає в комплексному підході до вивчення вказаного явища і ґрунтується на застосуванні аналітичного та компаративного методів. Зазначений методологічний підхід дозволяє визначити внесок представників кожного покоління композиторів у розвиток камерно-інструментальної музики для духових інструментів, прослідкувати зміни у трактуванні музичних жанрів, комбінуванні складів та обранні засобів музичної виразності. Наукова новизна статті полягає у поступовому розкритті усього шляху розвитку французької камерно-інструментальної музики для духових, починаючи від класиків ХХ століття, композиторів-імпресіоністів К. Дебюссі і М. Равеля і завершуючи представниками нового покоління, що були народжені вже у ХХ столітті (І. Бодрійє, А. Дютійо, П. Петі, П. Булез та ін.). У центрі уваги – творчість композиторів групи шести (Л. Дюрей, Д. Мійо, А.Оннегер, Ж. Орік, Ф. Пуленк, Ж. Тайєфер), що об’єдналися після першої світової війни і приділяли багато уваги написанню музики для духових інструментів. У висновках зазначено, що тематика та матеріали статті можуть бути корисними для виконавців, що грають на духових інструментах, а процес формування стійкого інтересу композиторів французької школи до камерно-інструментальної музики можна вивчати на прикладі інших європейських композиторських шкіл, передусім української. Проведений аналіз показав, що інтерес трьох поколінь французьких композиторів першої половини ХХ століття до створення камерно-інструментальної музики за участі духових інструментів був пов’язаний із традиційно високим рівнем виконавства на духових інструментах, характерним для французької виконавської школи.
ПЕРША ВЕЛИКА КИТАЙСЬКА ФОРТЕПІАННА СОНАТА ТА ЇЇ ІСТОРИКО-ХУДОЖНЄ ЗНАЧЕННЯ
Authors: Ян То 
Published: September 2022

Мета статті – визначити історико-художнє значення першої великої китайської фортепіанної сонати, написанної Цзоу Лу. Якщо маленька китайська фортепіанна соната постає як явище ХХ століття, упродовж якого вона розвивалася протягом 60 років (з 1940-х – по кінець 1990-х років), то велика фортепіанна соната в китайському музичному мистецтві належить століттю ХХІ. Однак загальна закономірність, згідно якій начало епохи великої китайської фортепіанної сонати пов’язано з початком ХХІ століття, має своє виключення. Таким виключенням, що підкреслює значущість загальної закономірності, постає історично перша велика китайська фортепіанна соната Цзоу Лу, створена 1958 року. Методи дослідження – історичний, порівняльний, жанрово-стильовий. Наукова новизна дослідження полягає у визначенні передумов появи історично першої великої китайської фортепіанної сонати, встановленні характерних ознак синтезу західного внутрішньо-жанрового прообразу і китайської інтонаційної традиції, розкритті пророчого значення твору Цзоу Лу, художні відкриття якого набули розвитку п’ятдесят років потому. Висновки. Історико-художня місія Цзоу Лу полягає у створенні першого взірця великої китайської фортепіанної сонати, створеної під впливом структурно-композиційних основ західних жанрових прообразів, пристосованих до китайської п’ятиступенної інтонаційної драматургії. Зберігаючи здобутки процесу націоналізації європейського жанрового прообразу, втілені у взірцях маленької китайської фортепіанної сонати, композитор звернувся до викладення типового програмного змісту (уславлення юності, що символізує розквіт новоутвореної КНР). Надавши твору ознак монументального циклу, концертності, віртуозності, наскрізності інтонаційного розвитку, Цзоу Лу наблизив велику китайську фортепіанну сонату до європейського жанрового прообразу, передчувши майбутнє національної піаністичної культури. Паростки національної концепції великої фортепіанної сонати зійшли лише через 50 років, у ХХІ столітті, коли даний жанровий різновид набув ведучого значення у композиторській та виконавській творчості Піднебесної.
ВИКОНАВСЬКА МАЙСТЕРНІСТЬ ПРОФЕСІЙНИХ ХОРОВИХ КОЛЕКТИВІВ ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Authors: Periian Valeriy 
Published: September 2022

Мета статті полягає у висвітленні виконавської майстерності провідних професійних хорових колективів Чернівецької області, а також диригентського доробку їх художніх керівників, зокрема А. Кушніренка, Я. Солтиса, В. Галичанського, Н. Селезньової, у контексті визначальних регіональних хорових традицій. Хорове виконавство різних областей України все більше привертає увагу сучасних науковців. Серед регіонів особливо цікавих для вивчення є Чернівецька область, як багатонаціональний співочий край із давньою історією. Методи дослідження. Пропонована стаття заснована на традиційних методах науково-дослідницької роботи, що включають такі як аналіз, історичний, соціокультурний, порівняльний, стилістичний. Наукова новизна. У статті досліджено особливості хорових колективів, а саме – історія створення, творчі досягнення, нагороди, мистецька та освітня діяльність, а також важливі події в контексті хорової культури Чернівецької області. Розглянуто біографічні дані керівників хорів, їх особистий творчий внесок у розвиток хорового мистецтва Чернівецького краю. Наведено риси професійної виконавської майстерності кожного з колективів. Визначено їх роль у розвитку академічного хорового мистецтва регіону в цілому. Висновки. У наслідках наукового дослідження доцільно зазначити, що найбільш вагомим творчим внеском для хорової культури Чернівецької області є діяльність двох професійних академічних колективів обласної філармонії, зокрема заслужений Буковинський ансамбль пісні й танцю ім. А. Кушніренка та камерний хор «Чернівці». Обидва відомі колективи мають статус «академічного», нагороджені багатьма відзнаками, а також є лауреатами численних всеукраїнських та міжнародних конкурсів, фестивалів, культурно-освітніх програм і мистецьких проектів, що свідчить про високий рівень їх виконавської майстерності.
КРИВОРІЗЬКИЙ АКАДЕМІЧНИЙ ТЕАТР ДРАМИ ТА МУЗИЧНОЇ КОМЕДІЇ ім. Т.Г. ШЕВЧЕНКА. СТАНОВЛЕННЯ І РОЗВИТОК (1931–2021)
Authors: Tulyantsev Andrey , Dorosh Anna 
Published: September 2022

Метою статті є дослідження становлення і розвитку складної, але значної творчої діяльності Криворізького академічного театру драми та музичної комедії ім. Т.Г. Шевченка, починаючи з 1930-х років ХХ століття та охоплюючи першу чверть ХХІ ст. Методи дослідження: історично-краєзнавчий, що надає можливість прослідити процес становлення та розвитку театру у Кривому Розі в усіх його хронологічних послідовностях та у взаємозв’язку із особливостями промислового міста; музичного театрознавства, що дозволяє провести аналіз синтетичної творчості артистів-вокалістів, які грають ролі у драматичних виставах та акторів драми, які виконують партії в оперетах; порівняльний, що спрямовує дослідника на процес визначення рис спільного й відмінного у досягненнях провідних митців театральної трупи різних років. Наукова новизна полягає у тому, що вперше в українському музичному театрознавстві здійснюється комплексний аналіз діяльності Криворізького академічного театру драми та музичної комедії ім. Т.Г. Шевченка у контексті культурного розвитку Криворізького регіону. Визначаються чинники, що вплинули на реорганізацію трупи, яка розпочала функціонування, як Театр державної драми «Кривбас», потім неодноразово була змінена на «Комсомольський перфоратор», імені Жовтневої революції, Український драматичний театр ім. І. Котляревського, Криворізький міський драматичний театр ім. Т.Г. Шевченка, Криворізький російський музично-драматичний театр ім. Т.Г. Шевченка, Криворізький театр драми та музичної комедії ім. Т.Г. Шевченка, а з 2012 року – академічний. Висновки. Простежуючи динаміку творчого розвитку Криворізького академічного театру драми та музичної комедії ім. Т.Г Шевченка у різні періоди, аналізується процес, що з’ясовує сценічні особливості взаємодії таких жанрів, як драма, оперета, музична комедія. На прикладі театральної інфраструктури Кривбасу пропонується новий підхід розгляду історичної та сучасної діяльності Криворізького академічного театру драми та музичної комедії ім. Т.Г. Шевченка.
ЗАПИСИ МУЗИЧНОГО ФОЛЬКЛОРУ НА МИКОЛАЇВЩИНІ: ЕКСПЕДИЦІЙНЕ ОБСТЕЖЕННЯ І СТАН ТРАДИЦІЇ НА МЕЖІ ХХ – ХХІ СТОЛІТЬ
Authors: Skazhenyk Marharyta , Chukhno Tetiana 
Published: September 2022

Мета статті – охарактеризувати стан етномузичного обстеження терену та місцеву народнопісенну традицію на межі ХХ – ХХІ століть. Новизна дослідження. У статті вперше систематизовано записи музичного фольклору сучасної Миколаївської області, локалізованої у нижній течії Південного Бугу (зона Причорноморських степів). Також піднято питання методики польової роботи в зоні пізнього заселення. Предметом вивчення є пісенний фольклор краю. Джерельна база – архівні аудіоколекції та маловідомі збірки народних пісень. Методи дослідження: джерелознавчий, аналітичний, статистичний, безпосереднього спостереження та інтерв’ювання. Висновки. У селах Миколаївської області пісні записували місцеві ентузіасти, які не мали фахової етномузикологічної освіти (викладачі, музиканти-хормейстери, керівники фольклорних колективів м. Миколаєва) та студенти-фольклористи Київського національного університету культури і мистецтв. Усього обстежено 82 населені пункти. Наприкінці ХХ – початку ХХІ століть основу пісенного репертуару становлять позаобрядові твори переважно пізньої стилістики: ліричні пісні, романси, кічі, пісні літературного походження, жартівливі, приспівки до танців і частушки. Старші жінки пам’ятають твори духовної тематики. З родинно-обрядового фольклору найкраще збереглися весільні обряди та пісні (виявлено 6 основних ритмокомпозиційних типів). Записано також колискові та спогади про поховальні обряди. Календарно-обрядовий фольклор представлений зимовими піснями: колядками, щедрівками, Меланкою та новорічним посіванням. Це дитячі пісні та строфічні композиції дорослого репертуару (усього 8 пісенних типів). Іноді до чоловічих обходів на Різдво приурочували різдвяний тропар. Наприкінці 2020-х років на Миколаївщині ще вдається віднайти знавців народнопісенної традиції, але більшість респондентів сюди переїхали з інших місцевостей (часто дуже віддалених), тож основною методичною настановою в експедиційній роботі має бути ретельне розпитування про місце народження інформантів та їхніх батьків, а також про походження заспіваних пісень (де і від кого вони були вивчені).