Water resources management and its homeland security aspect in Hungary
Authors: Balatonyi László , Ligetvári Krisztina , Tóth László , Berger Ádám 
Published: March 2022

Summary. As a consequence of climate change, extreme weather events
will have a profound impact on water resources, environmental security and
long-term social compatibility. This is particularly true in the Danube river
basin countries. Declining water resources and increasing foreign water use due
to climate change could pose a serious security challenge for Hungary in the
future. This is because our water resources are significant, but also
vulnerable, as more than 95 percent of the water in our watercourses comes from
across the border. This case study summarises the floods in the DRB over the
last two decades and provides a more detailed analysis of Hungary. It also
assesses water-related risks as a domestic security issue, based on national and
international literature.
Összefoglalás. A szélsőséges időjárási körülmények, mint az
éghajlatváltozás következményei, negatívan hatnak a vízkészletekre, a környezet
biztonságára és egyes közép-európai országok, mint például Magyarország,
társadalmi viszonyaira is. A szélsőséges események, mint az árvizek és az
aszályok fokozódása, jelentős hatással van a közgazdasági mutatókra is. Emellett
a mindennapi életünk részévé váltak a korábban extrémnek minősített időjárási
események, de negatívan hatnak a mezőgazdaságra, az erdőgazdaságra, az iparra,
valamint az épített környezetre és az infrastruktúrára is. Az éghajlatváltozás
miatt csökkenő vízkészletek és a növekvő külföldi vízfelhasználás Magyarország
számára komoly biztonságpolitikai kihívást jelenthet a jövőben. Ennek oka, hogy
bár a hazai vízkészletek jelentősek, ugyanakkor nagyon sérülékenyek is, hiszen
vízfolyásaink vízkészleteinek több mint 95 százaléka a határon túlról származik.
Az alvízi helyzetből való kitettségünk magas, ezért a vízkészletek tekintetében
függünk a felvízi országoktól. Különösen igaz ez vízhiány idején. A 19 országot
érintő Duna-vízgyűjtő területe a világ „legnemzetközibb” vízgyűjtőjének
tekinthető, így számos kihívás éri a területén fekvő országokat. Egymástól való
függőségük jelentős, ezért különösen fontosak a vízgyűjtő szintű
együttműködések. Ilyen például az EU Duna Régió Stratégiája, amely integrált
keretet biztosít a nemzetek közötti együttműködés megerősítéséhez. Ennek
keretében 12 prioritási területen, 115 millió embert fog össze és teszi számukra
a környezetet biztonságosabbá azáltal, hogy a célkitűzések között szerepel
többek között az árvízkockázat csökkentése, valamint a vízhiányból fakadó
kihívások kezelése. Ezekre a kihívásokra csak együtt lehet hatékony választ
adni, európai, illetve regionális szinten történő összefogás keretében. A vízzel
és éghajlatváltozással összefüggő természeti katasztrófák közül Európában
jelenleg az árvíz a legkockázatosabb esemény. Az elmúlt évszázadok során a
Duna-medence országai számos katasztrofális árvízi eseményt szenvedtek el. Ezzel
összefüggésben a tanulmány ismerteti a Dunán az utóbbi két évtizedben levonult
árvizek hatásait, különös tekintettel Magyarországra. Az elmúlt 20 év áradásai
egyértelművé tették, hogy Magyarországon rendkívüli árvizekkel kell számolni a
jövőben is. Hazánk szükségszerűen és helyesen ismerte fel az ár- és belvízi
védekezés, valamint az árvízi kockázat csökkentésének belbiztonsági
jelentőségét. Jelen cikk a hazai és nemzetközi szakirodalom alapján tárgyalja a
Magyarországon és a Duna vízgyűjtőjén felmerülő, az előzőekben említett
vízgazdálkodási témakörökkel összefüggő biztonságpolitikai kihívásokat és
kockázatokat.