bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
ПІДГОТОВКА СТУДЕНТІВ-ІНОЗЕМЦІВ ДО ПРОФЕСІЙНОГО СПІЛКУВАННЯ
Authors: Олійник Н. Я. 
Published: August 2022

У статті представлено методичну розробку заняття з вибіркової дисципліни «Професійна медична комунікація українською мовою лікаря з пацієнтом» для викладачів факультету іноземних студентів медичних закладів вищої освіти. Детально розглядаються 4 етапи практичного заняття, основна мета яких: засвоєння лексичних одиниць на позначення жіночих статевих органів, гінекологічних захворювань та особливостей діяльності акушера-гінеколога; удосконалення уміння будувати монологічні та діалогічні висловлювання, що містять опис особливостей причин відвідування гінеколога, симптомів і хвороб жіночої статевої системи, застосовуючи вивчені лексичні одиниці та фрази; розвиток навичок збору анамнезу захворювання; удосконалення граматичних умінь вживання прикметників й узгодження їх з іменниками. Усі завдання теми розроблені для формування у студентів комунікативної компетенції при вивченні предмета, відповідають основним вимогам до таких матеріалів, призначені для розвитку і вдосконалення основних видів мовленнєвої діяльності: говоріння, слухання, читання та письма.
Навчально-тренувальні вправи на засвоєння лексичного матеріалу, вміння формувати монологічне висловлювання, складати діалог лікаря з пацієнтом на запропоновану тему, повторення граматичного матеріалу дозволять забезпечити реалізацію комунікативних потреб іноземних студентів, щоб у майбутньому вони могли стати практичними користувачами української мови, використовувати її в різноманітних реальних ситуаціях поза заняттями.
Робота з текстом є важливим етапом не лише вивчення лексичного матеріалу, удосконалення навичок читання: правильної вимови, наголошування слів, повторення граматичного матеріалу, а має на меті розвиток професійних знань, ознайомлення студентів з професійною тематикою.
Для кращого сприйняття і розуміння матеріалу впродовж заняття студентам пропонуються різні види активностей із використанням технічних засобів навчання і роздаткових матеріалів для залучення зорової (рисунки, відеофільм, схеми), слухової (пояснення викладача) і механічної пам’яті (письмова робота студентів у зошитах чи на дошці).
Усі матеріали заняття розроблені з метою формування українськомовної комунікативно-професійної компетентності, якісного засвоєння та активного використання комунікативних фахових конструкцій у професійному спілкуванні.
Тема «Професійна комунікація акушера-гінеколога з пацієнткою» відповідає програмі вибіркової навчальної дисципліни «Професійна медична комунікація українською мовою лікаря з пацієнтом» для студентів спеціальності 222 «Медицина».
EXPERIMENTAL STUDY OF COMPUTER-ORIENTED METHODOLOGY OF FOREIGN LANGUAGE COMMUNICATIVE DEVELOPMENT OF FUTURE MEDICAL PROFESSIONALS
Authors: Kotsyuba R. B. , Fedchyshyn N. O. , Humenna I. R. 
Published: August 2022

The paper studies a complex research of the problem of computer-oriented methodology for the development of foreign language communicative competence of future medical professionals. Electronic educational resources at Ukrainian medical universities, in particular I. Horbachevsky Ternopil National Medical University (TNMU) is described and analyzed : Moodle program, Teams, Skype programs, electronic correspondence, Google Apps, interactive whiteboard, Power Point for presentations, online resources such as Rosetta Stone, Oxford Latin Course, Internet Workbook for the Oxford Latin Course, author’s resource Anatom (anatom.ua), electro­nic dictionaries glosbe.com, ABBYYLingvo 12. A computer-oriented methodology of conducting Latin language classes is described in detail and analyzed. Tools and resources are recommended to increase the level of ICC development of future medical specialists. Criteria and levels of foreign language communicative competence’ evaluation of future medical professionals were found out.
An experimental study of the effectiveness of this methodology is explored. The study makes it possible to conclude that the proposed methodology is effective and can be recommended for implementation in the system of higher medical education. The recommendations for improving curricula, developing new computer-oriented tools to improve the level of development of ICC at higher medicinal institutions of Ukraine are proposed. Further research prospects for the development of foreign language communicative competence of future medical professionals by means of information and communication technologies are outlined.
ПРОБЛЕМНІ ПИТАННЯ ЗАПРОВАДЖЕННЯ ЯКІСНОГО БЕЗПЕРЕРВНОГО ПРОФЕСІЙНОГО РОЗВИТКУ ЛІКАРІВ
Authors: Волосовець О. П. , Уліщенко В. В. , Каруліна Ю. В. , Ємець О. В. , Волосовець Т. М. , Кривопустов А. Я. , Кузьменко А. Я. , Дікова І. Г. , Грищенко Н. В. , Хоменко В. Є. , Дзюба О. Л. , Ковальчук О. Л. , Салтанова С. Д. 
Published: August 2022

У статті представлені дані щодо теперішнього стану та перспектив розвитку безперервного професійного розвитку лікарів в Україні та світі в умовах пандемічного сьогодення. Метою цієї роботи є вдосконалення запроваджуваної системи безперервного професійного розвитку лікарів, що має відповідати потребам галузі, запитам лікарів та сучасним викликам системі охорони здоров’я.
Наступним генераціям лікарів безперервний професійний розвиток має стати доступним, персоналізованим, спрямованим на потреби лікаря. Він має базуватися на даних доказової медицини, використовувати широкий спектр можливостей освітніх та медичних платформ, 3D-реальності, симуляторів, дистанційних технологій та інтернет-ресурсів.
Проте частка державного фінансування на заходи щодо безперервного професійного розвитку лікарів та перелік заходів безперервного професійного розвитку в державних закладах медичної освіти з року в рік скорочується, що сприяє розширенню комерціалізації цих заходів, екстенсивного збільшення кількості надавачів освітніх послуг на тлі відсутності поки дієвого контролю за їх якістю та контролю за провайдерами. Cуттєвою проблемою є не тільки якісна підготовка медичних кадрів, але й прогресуюче скорочення їх кількості.
Необхідно долучати провідних експертів лікарських асоціацій та товариств до експертної оцінки й сертифікації Центром тестування МОЗ України контенту, рівня доповідачів, порядку проведення освітньо-наукових заходів. Потребує узгодження також кількість таких заходів, кількість і рівень кваліфікації провайдерів.
Наявна система безперервного професійного розвитку лікарів потребує подальшого вдосконалення, ефективність якого залежить, по-перше, від рівня професіоналізму залучених до роботи з медичними працівниками фахівців, а по-друге, від того, наскільки ця система відповідає викликам сьогодення, потребам і можливостям лікарів.
ЕФЕКТИВНІСТЬ L-ОРНІТИНУ L-АСПАРТАТУ В ПОПЕРЕДЖЕННІ ЕНДОТОКСИКОЗУ І ПОРУШЕНЬ МІТОХОНДРІАЛЬНОГО ДИХАННЯ ПРИ ГОСТРОМУ ТОКСИЧНОМУ ГЕПАТИТІ
Authors: Дацко В. А. , Олещук О. М. , Лой Г. Я. , Кланца М. П. , Дацко Т. В. , Луканюк М. І. , Черняшова В. В. , Ничик А. З. , Іванків Я. І. , Пида В. П. , Чорномидз M. I. 
Published: August 2022

Вступ. Дослідження механізмів дії L-орнітину L-аспартату (LOLA) за умов гострого токсичного гепатиту залишається актуальною проблемою сучасного сьогодення. Відомо, що порушення мітохондріального дихання та ендотоксикоз є провідними патогенетичними ланками в механізмі виникнення гострого токсичного гепатиту, оскільки вони сприяють формуванню реактивних форм кисню і надмірному запаленню, що, врешті, може призвести до патологічного ремоделювання печінки.
Мета дослідження – встановити ефективність LOLA в попередженні ендотоксикозу, оцінити вплив препарату на процеси мітохондріального дихання при гострому токсичному ураженні печінки, індукованому тетрахлорметаном (CCl4), та з’ясувати значення синтезу оксиду азоту в реалізації цих ефектів.
Методи дослідження. Дослідження проведено на 24 білих статевозрілих нелінійних щурах-самцях. Гострий токсичний гепатит моделювали шляхом одноразового інтраперитонеального введення тетрахлорметану (2 г/кг). Коригувальні чинники речовини вводили протягом 2 діб. Дослідження виконували на 3-тю добу. L-орнітин L-аспартат вводили в дозі 200 мг/кг маси, N-нітро-L-аргінін метиловий ефір (L‑NAME) – по 10 мг/кг. Вміст гідропероксидів ліпідів (ГПЛ), церулоплазмiну (ЦП), молекул середньої маси (МСМ1 та МСМ2), активність цитохромоксидази (ЦХО), сукцинатдегідрогенази (СДГ) визначали згідно зі стандартними методиками.
Результати й обговорення. При гострому токсичному гепатиті вміст ГПЛ підвищувався на 72,64 %, МСМ1 та МСМ2 – на 38,32 і 60,65 % відповідно, ЦП – на 31,94 %. При введенні LOLA продукування ГПЛ пригнічувалося на 20,22 %, вміст МСМ1 та МСМ2 знижувався на 16,88 і 25 %, ЦП – на 14,48 %. При CCl4-індукованому гепатиті активність ЦХО пригнічувалася на 25 %, а СДГ – на 23,46 %. У групі пролікованих LOLA щурів спостерігали зростання активності цих ензимів на 8,85 і 5,42 % відповідно. Одночасне застосування L-NAME інгібувало всі ефекти LOLA, оскільки вміст ГПЛ залишався на 31,51 % більшим, МСМ1 та МСМ2 – на 22,92 і 37,33 %, ЦП – на 15,34 %, активність ЦХО зменшувалася на 7,66 %, а СДГ – на 8,82 %.
Висновки. L-орнітин L-аспартат запобігає ендотоксикозу, зумовленому ССl4-індукованим гепатитом, та проявляє потенційну ефективність у відновленні мітохондріального дихання. Перелічені ефекти LOLA реалізовуються через NO-залежний механізм.
ЗМІНИ ЦИТОКІНОВОГО ПРОФІЛЮ ТА УРАЖЕННЯ МІОКАРДА ЗА УМОВ ПОСТРЕЗЕКЦІЙНОЇ ПОРТАЛЬНОЇ ГІПЕРТЕНЗІЇ
Authors: Гнатюк М. С. , Гданська Н. М. , Татарчук Л. В. , Монастирська Н. Я. 
Published: August 2022

Вступ. Видалення значних об’ємів паренхіми печінки призводить до виражених змін гемодинаміки в системі ворітної печінкової вени та великому колі кровообігу, що впливає на структуру міокарда.
Мета дослідження – вивчити зміни цитокінового профілю та ураження міокарда за умов пострезекційної портальної гіпертензії.
Методи дослідження. Дослідження проведено на 67 білих щурах-самцях, яких поділили на 3 групи: 1-ша – 20 інтактних тварин; 2-га – 30 щурів з пострезекційною портальною гіпертензією; 3-тя – 17 тварин з пострезекційною портальною гіпертензією і поліорганною недостатністю. Через 30 діб від початку експерименту здійснено евтаназію щурів шляхом кровопускання за умов використання тіопенталового наркозу. Імуноферментним методом у сироватці крові визначали концентрацію фактора ­некрозу пухлини-α (TNF-α), вміст інтерлейкінів 2 (IL-2), 6 (IL-6), 10 (IL-10). Зі шлуночків серця виготовляли мікропрепарати, на яких гістостереометрично визначали ядерно-цитоплазматичні відношення в кар­діоміоцитах, відносні об’єми кардіоміоцитів, капілярів, строми, капілярно-кардіоміоцитарні, стромально-кар­діоміоцитарні відношення, відносні об’єми ушкоджених кардіоміоцитів. Кількісні показники обробляли статистично. Проводили також кореляційний аналіз між рівнем цитокінів та гістостереометрич­ними показниками шлуночків серця.
Результати й обговорення. За змодельованих умов експерименту спостерігали диспропорційне, незбалансоване зростання рівнів цитокінів та структурні зміни в шлуночках серця. Між цитокінами IL-2, IL-6, IL-10, відносними об’ємами строми та ушкодженими кардіоміоцитами виявлено сильні позитивні кореляційні зв’язки. Зміни цитокінового профілю та переважна структурна перебудова лівого шлуночка домінували при поєднанні пострезекційної портальної гіпертензії з поліорганною недостатністю.
Висновки. Видалення 58,1 % паренхіми печінки в лабораторних статевозрілих білих щурів-самців ускладнюється пострезекційною портальною гіпертензією, напруженістю та вираженим дисбалансом цитокінів IL-2, IL-6, IL-10, TNF-α у сироватці крові. Ступені порушень досліджуваних цитокінів при змодельованій патології корелюють з відносними об’ємами ушкоджених кардіоміоцитів і строми у шлуночках серця, морфологічні зміни в яких домінують у лівому шлуночку та при поєднанні пострезекційної портальної гіпертензії з поліорганною недостатністю.
ДОСЛІДЖЕННЯ ЕФІРНОЇ ОЛІЇ PHYLA SCABERRIMA (JUSS. EX PERS.) MOLDENKE ЛИСТКІВ
Authors: Кіщук В. М. , Юрків В. В. , Бурмас І. В. , Гусяк Н. Б. , Паращук Е. А. 
Published: August 2022

Вступ. Phyla scaberrima (Juss. ex Pers.) Moldenke (ліпія солодка (Lippia dulcis Trevir.)) з родини вербенові (Verbenaceae) – багаторічна трав’яниста рослина, листки якої мають характерний лимонний запах і солодкий смак. Батьківщиною ліпії солодкої є країни Центральної Америки і Мексика. З давніх часів Phyla scaberrima використовували в Мексиці та країнах Центральної Америки як підсолоджувач і лікарську рослину. Її застосовували при лікуванні застуди, кашлю, бронхітів, розладів травлення, як протизапальний, протикашльовий, жарознижувальний, відхаркувальний, пом’якшувальний, сечогінний засіб. Незважаючи на численні дослідження, хімічний склад Phyla scaberrima залишається маловивченим, особливо щодо компонентного складу ефірної олії.
Мета дoслідження – вивчити зі встановленням компонентного складу ефірну олію у Phyla scaberrima листках.
Метoди дoслідження. Кoмпoнентний склад летких спoлук визначали метoдом газової хромато-мас-спектрометрії на хрoматoграфі Agilent Technologies 6890 N. Для ідентифікації компонентів отримані спектри розглядали на основі загальних закономірностей фрагментації молекул органічних сполук під дією електронного удару, а також шляхом порівняння одержаних результатів з даними бібліотек мас-спектрів NIST02 із загальною кількістю спектрів понад 470 000 у поєднанні з програмами для ідентифікації AMDIS і NIST 02. Кількісний вміст визначали методом внутрішніх стандартів.
Результати й oбгoвoрення. У результаті прoведення дoсліджень у ліпії солодкої листках виявленo 38 компонентів ефірної олії, з яких ідентифікoванo 35. Загальний вміст ідентифікованих компонентів досліджуваної ефірної олії становив 693,46 мкг/г. Домінуючим компонентом ефірної олії Phyla scaberrima листків був біциклічний монотерпеноїд 1S-камфора, серед сесквітерпеноїдів домінували мононоциклічний сесквітерпеноїд α-бісаболол, біциклічні сесквітерпеноїди каріофілен і δ-кадинен.
Висновки. Методом газової хромато-мас-спектрометрії досліджено кoмпoнентний склад ефірної олії Phyla scaberrima листків, у якій виявленo 38 компонентів, з яких ідентифікoванo 35. В ефірній олії Phyla scaberrima листків виявлено в значній кількості такі фармакологічно важливі компоненти – камфору, лимонен, камфен з монотерпеноїдів, α-бісаболол, каріофілен, δ-кадинен, копаєн, α-бісаболен із сесквітерпеноїдів, сесквітерпеновий лактон каріофіленоксид, що свідчить про перспективи подальших технологічних та фармакологічних досліджень сировини ліпії солодкої.
ВИЗНАЧЕННЯ КІЛЬКІСНОГО ВМІСТУ АМІНОКИСЛОТ У РІДКОМУ ЕКСТРАКТІ ЧЕБРЕЦЮ ПОВЗУЧОГО, ВИБІР КРИТЕРІЇВ ПРИЙНЯТНОСТІ
Authors: Зарівна Н. О. , Горлачук Н. В. 
Published: August 2022

Вступ. Згідно з даними літератури, відомо, що чебрець повзучий (ЧП) містить різноманітний комплекс біологічно активних речовин. Серед біологічно активних речовин трави чебрецю вагомо представлені флавоноїди, фенолкарбонові кислоти, полісахариди, яким властива протизапальна, муколітична, секретолітична, противірусна та антимікробна дія. У попередніх дослідженнях встановлено також наявність у сировині амінокислот, які виконують важливі функції в організмі людини. В останні роки суттєво зросла кількість досліджень, пов’язаних з їх вивченням. Фармацевтична розробка нового фармакологічного засобу на основі густого екстракту ЧП і ефірної олії чебрецю звичайного передбачала одержання рідкого екстракту ЧП, який отримали відповідно підібраним способом з максимальним збереженням і відтворенням біологічно активних речовин цієї лікарської рослинної сировини. У попередній роботі висвітлено питання щодо ідентифікації амінокислот у досліджуваному екстракті й обрано ідентифікаційний маркер якості рідкого екстракту ЧП – гліцин. Проте для його стандартизації необхідно визначити не тільки їх якісний склад, а й кількісний вміст, що дозволить у подальшому запропонувати показники якості рідкого екстракту ЧП і обрати відповідні критерії прийнятності.
Мета дослідження – провести кількісне визначення амінокислот у рідкому екстракті чебрецю повзучого, вибрати відповідні критерії прийнятності.
Методи дослідження. Під час дослідження використано спектрофотометр “Cary-50”, рідкий екст­ракт чебрецю повзучого, ФСЗ глюкози (“Sigma”), 0,2 % розчин нінгідрину Р, водяну баню. Кількісне визначення амінокислот у досліджуваному екстракті чебрецю повзучого проводили методом спектрофото­метрії у видимій ділянці спектра із застосуванням відомої і використовуваної фотометричної реакції утворення забарвленої сполуки амінокислот з нінгідрином.
Результати й обговорення. Встановлено, що вміст амінокислот коливається у певних межах та визначається їх вмістом у вихідній сировині. Тому для стандартизації рідкого екстракту ЧП можна обрати кількісним критерієм якості вміст амінокислот і запропонувати відповідні критерії прийнятності – не менше 0,03 % у перерахунку на гліцин.
Висновки. Проведено кількісне визначення амінокислот у рідкому екстракті чебрецю повзучого. У результаті виконаного експерименту визначено їх вміст і запропоновано відповідні критерії прийнятності.
Remnant Cholesterol and the Risk of Coronary Artery Disease in Patients With Type 2 Diabetes
Authors: Wang Kexin , Ding Yaodong , Wang Rui , Yang Jiaxin , Liu Xiaoli , Han Hongya , Shen Hua , Sun Yan , Zhou Yujie , Ge Hailong 
Published: August 2022

Among statin-treated patients with type 2 diabetes mellitus (T2DM), there is still a great residual cardiovascular risk. Previous studies found that the level of remnant cholesterol (RC) could predict the coronary artery disease (CAD) risk. In the present study, we enrolled 4145 patients with T2DM; 2784 (67.2%) were male and their median age was 62 years. After multivariate logistic analyses, plasma RC level was significantly and independently associated with CAD [odds ratio (OR) 13.524, 95% confidence interval (CI) = 7.058-25.912, P < .001) after adjustment for conventional risk factors, such as age, gender, hypertension, and other lipid levels. Even in the presence of high high-density lipoprotein cholesterol (HDL-C) level, the elevated RC could still predict CAD in T2DM patients (OR 2.064, 95%CI 1.438-2.964, P < .001). Furthermore, RC had relationships with age, hypertension, and smoking status in promoting CAD progression in T2DM patients, with all p for interactive <.001. In conclusion, RC level was independently associated with CAD risk in patients with T2DM.
The use of pluripotent stem cells to generate diagnostic tools for transfusion medicine
Authors: An Hyun Hyung , Gagne Alyssa L. , Maguire Jean Ann , Pavani Giulia , Abdulmalik Osheiza , Gadue Paul , French Deborah L. , Westhoff Connie M. , Chou Stella T. 
Published: August 2022

AbstractRed blood cell (RBC) transfusion is one of the most common medical treatments, with more than 10 million units transfused per year in the United States alone. Alloimmunization to foreign Rh proteins (RhD and RhCE) on donor RBCs remains a challenge for transfusion effectiveness and safety. Alloantibody production disproportionately affects patients with sickle cell disease who frequently receive blood transfusions and exhibit high genetic diversity in the Rh blood group system. With hundreds of RH variants now known, precise identification of Rh antibody targets is hampered by the lack of appropriate reagent RBCs with uncommon Rh antigen phenotypes. Using a combination of human-induced pluripotent stem cell (iPSC) reprogramming and gene editing, we designed a renewable source of cells with unique Rh profiles to facilitate the identification of complex Rh antibodies. We engineered a very rare Rh null iPSC line lacking both RHD and RHCE. By targeting the AAVS1 safe harbor locus in this Rh null background, any combination of RHD or RHCE complementary DNAs could be reintroduced to generate RBCs that express specific Rh antigens such as RhD alone (designated D--), Goa+, or DAK+. The RBCs derived from these iPSCs (iRBCs) are compatible with standard laboratory assays used worldwide and can determine the precise specificity of Rh antibodies in patient plasma. Rh-engineered iRBCs can provide a readily accessible diagnostic tool and guide future efforts to produce an alternative source of rare RBCs for alloimmunized patients.
Is double-crossed retrograde elastic stable intramedullary nailing an alternative method for the treatment of diaphyseal fractures in the adult humerus?
Authors: Ma Hsuan-Hsiao , Chiang Chao-Ching , Su Yu-Ping , Chen Kun-Hui 
Published: August 2022

Abstract
Background
The aim of this study was to compare two techniques for the surgical treatment of diaphyseal fractures in the adult humerus: double-crossed retrograde elastic stable intramedullary nailing (DCR-ESIN) and limited-contact dynamic compression plate (LC-DCP).

Methods
This was a retrospective study conducted at a single hospital. We included 122 patients with diaphyseal fractures of the humerus who had received DCR-ESIN or LC-DCP from January 2011 to January 2017. We compared union rates, union times, disabilities of the arm, shoulder, and hand (DASH) scores at the postoperative 1-year follow-up, and complications between the two groups.

Results
Plating management was performed in 63 patients, while DCR-ESIN was performed in 59 patients. The union rate was higher in the DCR-ESIN group than in the LC-DCP group (100% vs. 90.5%; p = 0.052). The union time was shorter in the DCR-ESIN group than in the LC-DCP group (12.0 weeks vs. 14.8 weeks; p < 0.001). The intraoperative blood loss and operative time were less in the DCR-ESIN group than in the LC-DCP group (76.4 min vs. 129.5 min; p < 0.001; 60.9 ml vs. 244.8 ml; p < 0.001, respectively). The DCR-ESIN had superior results for the rate of overall complications (p = 0.006). At the 1-year follow-up, the DCR-ESIN group had better DASH scores than the LC-DCP group (p = 0.014).

Conclusions
The DCR-ESIN technique, used to treat diaphyseal fractures of the humerus, has shorter operative times, less intra-operative blood loss, shorter union times, and better functional outcomes at 1-year follow-up than the LC-DCP technique. DCR-ESIN may be an alternative method for the surgical treatment of diaphyseal humeral fractures in adults.