bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Contributing to the Decade of Healthy Aging in the Nordic-Russian Arctic
Authors: Anastasia Emelyanova  , Elena Golubeva  
Published: June 2022

NCM-funded project and expert network “Indigenous and non-indigenous residents of the Nordic-Russian region: Best practices for equity in healthy ageing” will be introduced.
The Arctic population is ageing, albeit at various speed across the regions and to a different degree of “healthiness” and “inequity related to healthy ageing” across the life-course. The aim of the research is to contribute to a multidisciplinary understanding of circumstances and patterns of healthy ageing in the Nordic-Russian Arctic and share examples of new solutions as components to the Arctic member states’ national policies and in accordance with the principles of WHO “Decade of Healthy Ageing 2020–2030”.
We will focus on a broad evaluation of opportunities the region can bring in to carry activities, building on the principles of the WHO Global Strategy on Ageing and Health, the United Nations Madrid International Plan of Action on Ageing, and aligned to the timing of the United Nations Agenda 2030 on Sustainable Development and the Sustainable Development Goals (SDGs). We will identify best practices at the regional/community levels among Non- and Indigenous older residents, using comparative approach: 1. How we think, feel and act towards age and ageing, 2.Communities fostering the abilities of older people, 3.Delivering culturally safe and person centred care and health services responsive to older people.
The project complements our on-going activities under the UArctic Thematic Network “Health and Well-being in the Arctic” and a “Development of a Think Tank Functions of the Northern Dimension Institute”.
Will Autonomous Vehicles address impediments to the mobility of ageing populations?
Authors: Ferenc Stephen Kovacs  
Published: June 2022

Background/Aims
Autonomous Vehicles (AVs) have been touted as a ‘mobility panacea’ for ageing populations. The hopes invested in such technocentric solutions can be understood with reference to the spatial-temporal context of the Global Demographic Transition. The geography of ageing culminates in growing levels of social isolation of older populations in rural, regional and suburban areas. This spatial trend is superimposed on a temporal landscape of recurring economic crises, creating fiscal constraints impeding the efficacy of conventional solutions including scheduled and demand-responsive transport. To what extent can AVs respond to the mobility needs of older people at a time of fiscal crisis?
Methods
To address this knowledge gap, I undertook a systematic literature review with two academic colleagues from Curtin University in 2019. We reviewed the AV related papers and the wider transportation planning and gerontological research inclusive of factors known to influence the mobility of older people. The research informed a critical perspective exploring possible impacts, inclusive of risks and opportunities through the methodology of scenario analysis.
Results
We found the technology had the capability to address some aged mobility needs such as those resulting from declining driving ability, and might provide a framework supportive of ‘ageing in place’ solutions.
Conclusions
The ability to realise the full potential of this ‘socio-technical transition’ and effectively manage unintended impacts, will be informed by society’s institutional capacity inclusive of the State’s ability to implement timely interventions in mobility markets and provide an integrated approach to transport and land use planning.
Vesetranszplantációhoz való hozzáférés időskorban
Authors: Barth Anita , Szőllősi Gergő József , Nemes Balázs 
Published: June 2022

Bevezetés: A népegészségügyi problémát jelentő vesebetegség incidenciája és prevalenciája az életkor előrehaladtával nő. Annak ellenére, hogy számos tanulmány kimutatta, hogy a vesetranszplantáció biztonságos és jobb túlélést biztosít a dialízishez képest idősebb betegeknél is, kevesen választják ezt a megoldást. Az Eurotransplanthoz történő csatlakozás óta a régióban a veseátültetésre került időskorú recipiensek aránya növekedett ugyan, de figyelembe véve a betegségben szenvedők számának gyors ütemű emelkedését ez még mindig alacsonynak mondható.
Célkitűzés: Kutatásunk célja a Kelet-Magyarországi régióban feltérképezni azon beavatkozási pontokat, amelyek az idős betegek nagyobb arányú transzplantációs várólistára kerülését elősegítenék.
Anyag és módszer: A vizsgálatban összesen 255 beteg vett részt a régióban található 8 dialízis állomásról. Többváltozós lineáris és logisztikus regresszió segítségével értékeltük az életkor szerepét a vesetranszplantációhoz való hozzáférést befolyásoló egyes tényezők tekintetében.
Eredmények: A nemre és iskolai végzettségre korrigált életkor szignifikáns befolyásoló hatással volt a transzplantációs státuszra (OR 0,97, 95% MT 0,95-0,99), az egészségműveltségre (OR 0,98, 95% MT 0,95-0,99), a betegség specifikus ismeretekre (β -0,024 95% MT -0,048-0,001), valamint a hypertonia (OR 1,03 95% MT 1,01-1,05) és a diabetes mellitus (OR 1,02, 95% MT 1,00-1.05) meglétére egyaránt.
Következtetések: A betegek alacsony transzplantációs arányának okai között - az orvosi tényezőkön túlmenően - olyan tényezők is szerepelnek, mint a beteg egészségműveltsége vagy éppen kezeléssel kapcsolatos ismerete. Figyelembe véve, hogy a betegedukáció nagymértékben befolyásolja a beteg vesepótló kezeléssel kapcsolatos döntéshozatalát, kiemelt jelentőséggel bír e korcsoportban is a megfelelő tájékoztatás, a kezeléssel kapcsolatos tévhitek eloszlatása.
Gondozók helyzete a COVID idején
Authors: Patyán László , Széman Zsuzsanna , Asztalos Bernadett 
Published: June 2022

Az új típusú koronavírus járvány és az ennek következtében bevezetett védelmi intézkedések kihívást jelentettek az időskorúak gondozásában dolgozóknak. A tavaszi időszakban azonban a bentlakásos ellátások sokkal nagyobb figyelmet kaptak, mint az otthonközeli gondozás és a benne dolgozó szakemberek.
Kutatásunkban a házi segítségnyújtásban dolgozók helyzetét, kihívásait vizsgáltuk meg egy hónappal a koronavírus járvány következtében bevezetett védelmi intézkedéseket követően.
A gondozásban dolgozókat online kérdőív kitöltésére kértük meg, mely a napi terhelés mellett is gyorsan és egyszerűen kitölthető volt az érintetteknek. A kérdőív linkjét a fenntartók juttatták el a munkatársaikhoz. Összességében 634-en válaszoltak a kérdőívre, közülük 558-an gondozói munkakörben dolgoztak. Annak ellenére, hogy 19 megyéből érkeztek kitöltött kérdőívek, a minta nem tekinthető reprezentatívnak.
Jelen beszámolónkban elsősorban a munkakörhöz tartozó feladatokban tapasztalt kihívásokra koncentrálunk. Összességében – mint minden sérülékeny csoporttal dolgozó szakember esetében – a házi segítségnyújtásban dolgozók terhelése is jelentősen megnövekedett a védelmi intézkedések bevezetése következtében. A gondozók 76,5%-a jelezte, hogy munkája megterhelőbb lett. A munkakörhöz tartozó feladatok esetében azonban e terhelés számos sajátosságot mutat. A gondozók több, mint fele (50,9%) komoly kihívásnak tartotta a szociális segítéshez kapcsolódó feladatok elvégzését, mely korábban rutintevékenységnek tűnt. A gondozáshoz kapcsolódó feladatok tekintetében kiemelhető a mentális gondozással kapcsolatos terhelés növekedése, mely a vírus előtti helyzet duplájára emelkedett (41,6%), a munkaszervezés feladatai a korábbi 8,2%-ról 28,7%-ra nőtt. A megterhelés jellemzően nem a gondozottak számának emelkedéséből adódott, de a feladatellátás nagy egyenlőtlenségeket mutatott. A járványügyi intézkedések alatt a gondozók 6,8%-a egy - négy főt gondozott, míg 15,1%-uk 11 – 20 fő közötti gondozottat látott el. A járványügyi intézkedések leginkább a napi ügyintézés, a bevásárlás, valamint a gyógyszer kiváltás feladatait nehezítették meg, valamint a mentális gondozás igénye fokozódott, de megjelentek olyan kihívások is, mint a fertőtlenítés, vagy a speciális ápolási feladatok ellátása. Mindösszességében a gondozók úgy látták el napi feladataikat mintegy százezer időskorú saját otthonában, hogy segítséget a munkájukhoz alig kaptak.
Tranzitív változások az idősödés útján
Authors: Szabó Lajos 
Published: June 2022

A szerző - az ELTE Társadalomtudományi Karán folyó, a demográfiai változások társadalmi kockázatait vizsgáló kutatási program résztvevőjeként - a „baby boom generáció” időskorba érése során tapasztalható kedvezőtlen egészségmutatók és pszichoszociális nehézségek kapcsán előadásában a másodlagos prevenció jelentőségére hívja fel a figyelmet kiemelve, hogy a preventív gerontológia e fontos területén a hazai kutatás és ellátásfejlesztés kiemelten fontos.
Az élettörténeti csomópontok mentén haladó retrospektív feldolgozás során a 60 év felettiek felnőttkorba lépésétől az időskorba érkezésig zajló tranzitív változásait élettörténeti interjúkban követve a szerző arra keresi a választ, hogy e változások során szerzett tapasztalatok, megküzdési stratégiák hogyan befolyásolják az idősödés alakulását, és az adaptációban szerepet játszó belső és külső források hogyan mobilizálhatók a másodlagos prevenció során.
A szerző - az Erikson pszichoszociális fejlődés elméletének talaján kibontakozó Levinson-i fejlődés modell továbbépítése mentén - a tranzitív változások integratív megközelítésére épülő preventív segítő munka kialakítását a hazai idősellátás sürgető feladatának tekinti. Ez a fajta segítő munka alapvetően kvalifikált szociális és mentálhigiénés szakemberekre épülő – a tradicionális alapellátási modelltől eltérő – életviteli-támogatási modell kialakítását igényli.
Subjective Assessments of the Disease Seriousness in the Population Aged 60+
Authors: Doležalová Jitka , Tóthová Valérie , Neugebauer Jan 
Published: June 2022

The population aged 60+ constitute a considerable part of patients needing nursing care. A subjective assessment represents an important aspect that needs to be respected in nursing care and included in the care provided.The goal of the paper is to draw attention to the importance of a subjective assessment in the population aged 60+.
Method:The study was performed in the South Bohemian Region. The study was quantitative and this part was carried out using a non-standardized questionnaire. The questions were particularly focused on the assessment of the social situation, health and everyday activities. The study was focused on the population aged 60+; it included the total number of 498 respondents.
Results:Motor diseases, followed by cardiovascular and respiratory diseases, were perceived as the most serious. Motor and malignant diseases had the highest influence on performing everyday activities. On the other hand, these activities were least influenced by cardiovascular diseases. The worst assessment for the physical and psychological state was awarded by respondents with cancer, which was also reflected in low satisfaction. Respondents with cardiovascular or metabolic diseases perceived their physical and psychological health best. However, from the point of view of the assessment, it needs to be mentioned in which environment the respondents lived. E.g., respondents with cardiovascular diseases mostly stayed at the home setting, which could influence their assessment and their satisfaction with the state of health. Respondents with malignant diseases spent more time at hospitals or nursing homes, which can influence the assessment of their state of health.The results show that the patient subjective views of their own disease and associated issues need to be included both in the nursing care and in the comprehensive multidisciplinary care. This sensitive information cannot be obtained from any objective assessments performed in nursing care.
Idősügyi referens kerekasztal beszélgetés
Authors: Kisdi Réka 
Published: June 2022

Résztvevő képzési szakemberek: Kisdi Réka1, Szalai Eszter1, Tróbert Anett Mária2, Patyán László31Családbarát Magyarország Központ Nonprofit Közhasznú Kft. 1134. Budapest, Tüzér utca 33-35.2Semmelweis Egyetem Egészségügyi Közszolgálati Kar Mentálhigiéné Intézet, 1089 Budapest, Nagyvárad tér 4.3Debreceni Egyetem, Egészségügyi Kar, Gerontológia Tanszék, 4400 Nyíregyháza, Sóstói u. 2-4.
Az idősödő társadalom egyik fontos kihívása az idősek társadalmi integrációja, testi-lelki egészségvédelme, az aktív idősödés kultúrájának kiépítése. Ehhez szükség van olyan szakemberekre, akik a helyi önkormányzatok munkájához és a helyi idősellátás szolgáltatásaihoz kapcsolódva képesek az idősek igényeinek és szükségleteinek megfelelő programok szervezésére.
A Családbarát Magyarország Központ EG-00140-003/2021 - Családbarát ország projektjének keretében szervezett Idősügyi referens képzés célja az volt, hogy a tanúsítványt szerzett idősügyi referensek képesek legyenek aktívan és jogkövető módon hozzájárulni az aktív idősödést segítő helyi programok előkészítéséhez, szervezéséhez és lebonyolításához, hatékonyan tudjanak együttműködni a települési önkormányzat illetékes szakembereivel, valamint az aktív idősödést támogató civil szerveződésekkel.
A kerekasztal beszélgetés során a képzést elvégzett meghívott szakemberekkel választ keresünk arra, hogy milyen tapasztalataik vannak a képzéssel kapcsolatban, mit adott nekik a képzés? Hogyan hasznosítják ezt a tudást, mivel foglalkoznak most, hogyan változott meg a szemléletmódjuk?
A Kerekasztal résztvevői:Pálinkásné Balázs Tünde alpolgármester, idősügyi referens Dabas ÖnkormányzatSarkantyús Rita Szidónia szakmai vezető Veresegyház Kistérség ESÉLY Szociális Alapellátási KözpontSzűcs Ágnes idősügyi referens, rendezvényszervező Szepes Gyula Művelődési KözpontÚjhelyi-Török Alexandra egészségügyi ügyintéző Szolnok Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának Egészség- és Családügyi Osztály
Irodalomjegyzék:Patyán László, Toldi Tamás, Tróbert Anett Mária: Idősügyi referens képzés. Családbarát Ország Nonprofit Közhasznú Kft., 2018.
Patyán László, Tóth János Imre, Tróbert Anett Mária, Wernigg Róbert: Idősebb generációk közösségi részvételének és személyközpontú gondozásának elősegítését célzó módszertan. Családbarát Ország Nonprofit Közhasznú Kft., 2019.
EFFECTIVENESS IN KNOWLEDGE SHARING PRACTICES IN GOVERNMENTAL SERVICE FIRMS: The Effect of Organizational Characteristics on Interdepartmental Knowledge Sharing
Authors: Ben Alexa 
Published: June 2022

Purpose: Government sector organizations are mainly knowledge-intensive organizations, and to exploit their knowledge, effective knowledge sharing among the different departments is required. We focus on specific characteristics of government sector organizations that increase or limit interdepartmental knowledge sharing. Three types of organization-specific coordination mechanisms directly influence knowledge sharing between departments. Organizations are also characterized by members’ social identification and trust, which in the absence of power games are assumed to create a knowledge-sharing context.
Methodology: Data are collected by a questionnaire survey in the government sector. The sample consists of 358 cooperative episodes between departments in more than 90 different government sector organizations. Structural equation modeling reveals the importance of lateral coordination and trust.
Results: The combination of power games and informal coordination seems to be remarkably beneficial for knowledge sharing. Furthermore, compared with other government sector organizations, government institutions have organizational characteristics that are less beneficial for knowledge sharing.
Health Risk Assessment of Ambient Nitrogen Dioxide Concentrations in Urban and Industrial Area in Rayong Province, Thailand
Authors: Sillapapiromsuk Sopittaporn , Koontoop Gun , Bootdee Susira 
Published: June 2022

Nitrogen dioxide (NO2) is a hazardous gas and an air pollutant that is released from a variety of sources, including fossil fuel mining and burning, automobile emissions and other sources. The inhalation of NO2 has been linked to the exact causes of a variety of health issues, including respiratory disorders and a variety of other maladies. The largest source of NO2 exposure is through traffic density emissions. The concentrations of ambient NO2 in Rayong province’s urban, industrial and background areas were measured during rainy, winter and summer seasons. Samples of NO2 were collected with the use of passive samplers during September 2017 to April 2018. The result of the analysis revealed that NO2 concentration of urban area, industrial area and background area were 13.9 - 43.0, 10.4 - 34.0 and 5.8 - 35.2 µg/m3, respectively. It is to be noted that NO2 concentrations in urban and industrial areas were significantly higher than those in background areas (p < 0.05). The dominant source is located nearby high traffic density and industrial establishments. However, the NO2 values obtained from seasonal variations were not significantly different (p > 0.05). A weak correlation was observed between NO2 concentrations and total precipitation (r = −0.237). The low wind speed has no effect on NO2 dispersion. As a result of the geographical and seasonal variation of NO2 concentrations, it was determined that local activities such as traffic density had a much greater impact on NO2 levels than meteorological factors. The hazard quotient (HQ) values from NO2 exposure in Rayong province were less than 1, indicating that the risk was negligible. The inhalation of NO2 by residents who live near the roadside and highway, on the other hand, may endanger their health.
HIGHLIGHTS

NO2 concentrations in Rayong province related to traffic density and industrial establishments
The ambient NO2 levels in urban and industrial areas were approximately 1.4 times higher than those in background areas (p < 0.05)
Residents of Rayong province who live near the roadside and highway road may put their health at risk due to NO2 inhalation

GRAPHICAL ABSTRACT
Composition and Characterization of Water Extractable Pectin from Pulp in Pods of Riang (Parkia timoriana (DC.) Merr.)
Authors: Apirattananusorn Supaporn , Lumsa-Ed Jitkasame , Tongta Sunanta , Piyachomkwan Kuakoon 
Published: June 2022

The purpose of this study was to preliminary investigate the extraction condition and composition of purified pectin from pulp in pods of Riang (Parkia timoriana (DC.) Merr.), a native tree in southern Thailand. Dry pulp of Riang was extracted using water or citric solvent at different concentrations under the same condition (90 ℃ for 2 h). It was found that the highest yield of pectin (21.6 % dry basis) was obtained by hot water extraction with an esterification degree of 48.3 %. It mainly contained 62.3 % galacturonic acid, followed by 18.5 % total sugar. The monosaccharides found in pectin were arabinose (2.6 %), galactose (2.3 %), glucose (1.5 %), mannose (0.5 %), fructose (0.5 %) and xylose (0.1 %). The finding pectin had a high average molecular weight of 2,070 KDa with a broad polydispersity index of 4.31, determined by high performance size exclusion chromatography (HPSEC) and it was classified as low methoxyl pectin confirmed by Fourier transform infrared spectroscopy (FT-IR) and rheological properties.
HIGHLIGHTS

Pectin from Riang pulp was low methoxyl pectin
This pectin was water extractable and showed a high yield of 21.6 % (dry basis)
It had high molecular weight with broad polydispersity index.

GRAPHICAL ABSTRACT
Sensory Features of Young Children From a Large Community Sample: Latent Factor Structures of the Sensory Experiences Questionnaire (Version 2.1, Short Form)
Authors: Lee Helen , Chen Yun-Ju , Sideris John , Watson Linda R. , Crais Elizabeth R. , Baranek Grace T. 
Published: June 2022

Abstract
Importance: Although three sensory factors (hyperresponsiveness [HYPO]; hyporesponsiveness [HYPER]; and sensory interests, repetitions, and seeking behaviors [SIRS]) have been demonstrated among a wide age range of clinical populations, they have not been well validated in the general population, especially with a large community sample of young children.
Objective: To validate the factor structure of the Sensory Experiences Questionnaire (Version 2.1, Short Form; SEQv2.1) in a community sample and to confirm the factor structure’s existence in this sample.
Design: Caregivers completed the SEQv2.1, a parent-reported questionnaire designed to capture children’s everyday sensory experiences. The latent factors of the SEQv2.1 were examined using confirmatory factor analysis.
Setting: North Carolina.
Participants: Caregivers of 2,195 children age 3 yr were initially recruited through state birth records and were eligible to participate if the child did not have a history of serious medical problems and English was the family’s primary language.
Outcomes and Measures: SEQv2.1.
Results: The SEQv2.1 showed validity in the community sample. Similar to previous research with clinical populations, the three broad patterns of sensory responsiveness were also confirmed in this large community sample of young children, but associations among the factors differed.
Conclusions and Relevance: Validation of the three-sensory-factor structure in the general population suggests that these constructs are similar to those found with samples of participants with autism spectrum disorder and developmental disabilities. This finding underscores the importance of understanding the normative development of sensory features across a wider age range to better delineate qualitative differences underlying sensory features between clinical and general populations.
What This Article Adds: Occupational therapists seeking to assess children’s sensory features can use the SEQv2.1 not only with clinical samples but also with children in the general population.
Shared Decision Making and Reducing the Use of Low-Value Occupational Therapy Interventions
Authors: Cahill Susan , Richardson Hillary 
Published: June 2022

Abstract
Shared decision making (SDM), or the process by which clients actively work with health care professionals to make informed decisions about health care options, is critical to value-based, client-centered care and representing client preferences as part of the occupational therapy process. With the enactment of the Patient Protection and Affordable Care Act and the continued focus on patient-centered care models and quality indicators, occupational therapy practitioners must be prepared to engage in SDM. In this Health Policy Perspectives article, we provide considerations about how occupational therapy practitioners may use Choosing Wisely® recommendations to engage clients in SDM and provide high-quality evidence-based care.