bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Сучасні тенденції ефективності розвитку організаційної культури (на прикладі університетів провінції Сичуань, КНР)
Authors: Кравченко Ганна , Дзін Лань 
Published: September 2023

Організаційна культура є стратегічним чинником розвитку освітньої організації. Аналіз досвіду педагогічних надбань теоретиків і практиків із питань управління закладами вищої освіти обґрунтовує значення проєктування розвитку організаційної культури. Виходячи з цього саме поняття «організаційна культура» закордонні дослідники визначають як систему знань; набір символів, традицій, положень; сукупність цінностей та переконань; філософію організації. Встановлено, що у дослідників при визначенні значення поняття «організаційної культури», спільним є те, що в його основу закладено саме цінності організації, які є унікальними для кожної конкретної організації та визнаються більшістю її співпрацівників. Зазначено, що формування організаційної культури це процес, який передбачає визначення таких складових, як ціннісної, нормативної, мотиваційної, результативної складової трудової поведінки, їх усвідомлення і сприйняття як керівником так всіма членами науково-педагогічного колективу. Звернено увагу, що досліджуваний феномен управління організаційною культурою університетів КНР, у своїй динаміці, обумовлений чинниками: домінування політичного підґрунтя і національної культури у виробленні стратегій управління організаційною культурою; урахування глобалізаційних і глокалізаційних контекстів розвитку університетів.
У змісті статті чітко визначені сучасні тенденції розвитку організаційної культури закладів вищої освіти КНР. До сучасних тенденцій розвитку організаційної культури віднесено тенденцію глобалізації у цільових і змістових орієнтирах управління розвитком; тенденцію інтеграції у межах соціальної і культурологічної стратегій управління розвитком; тенденцію створення єдиного інформаційного освітнього середовища; тенденцію інституалізації; тенденцію індивідуалізації і персоналізації; тенденцію оцінки результатів діяльності. Отже, виходячи з цього перспектива подальших досліджень передбачає розробку інструментарію визначення ефективності розвитку організаційної культури закладів вищої освіти з метою обґрунтування та вибору стратегії розвитку організації.
Формування профілю викладача закладу вищої освіти на основі компетентнісного підходу
Authors: Борова Тетяна , XIXI Yang 
Published: September 2023

Стаття присвячена висвітленню результатів аналізу питання формування профілю викладачів закладів вищої освіти на основі компетентнісного підходу у різних країнах світу. Проаналізовані основні документи, які регламентують та визначають діяльність викладача закладу вищої освіти. Виокремлено основні напрями забезпечення якості освіти у Європейському українському вимірі та через підвищення рівня професійності викладачів.
Зазначені функції викладача з огляду на Стратегічний розвиток суспільства. Визначені сутнісні характеристики діяльності викладача через основні понятійні характеристики. Розглядаються основні компетентності професійної складової викладача. Зроблено висновок щодо професійної компетентності сучасного фахівця, яка є узагальненою характеристикою особистості фахівця, що ґрунтується на знаннях, уміннях, навичках; у здатності та готовності до професійної діяльності, яка базується на знаннях і досвіді, особистісному ставленні й професійно-значущих якостей та відповідальності за результати праці. Досліджено, що сучасні підходи до моделювання складу професійної компетентності різняться, проте ґрунтуються на загальному теоретичному уявлення про склад, структуру та функції соціального досвіду, що містить досвід пізнавальної діяльності, досвід застосування способів діяльності; досвід професійних відносин; рефлексія.
Проаналізовано поняття профіль викладача та компетентнісний профіль викладача. Визначено профіль викладача як сукупність професійних компетентностей, що відповідають вимогам до посади та ґрунтуються на індивідуальних особливостей викладача до саморозвитку. Також профіль викладача ЗВО можна розглядати в межах визначених професійних компетентностей у відповідності до його посади.
Розглянуто характеристику вимог до посади викладача в Україні та інших країнах світу.
Педагогічні умови формування духовних потреб студентської молоді на адаптивних засадах
Authors: Захарова Ганна , Максимова Ірина , Діденко Жанна 
Published: September 2023

Стаття присвячена одній з проблем формування духовності студентів, яка є актуальною, і належить до проблеми соціального характеру, оскільки пов`язана с таким поняттям, як формування особистості. Основні проблеми аналізу потреб полягають у встановленні їх складу, ієрархії, кордонів, рівнів і можливостей задоволення. Ці проблеми тісно взаємопов'язані. Зокрема, ієрархія потреб багато в чому обумовлена рівнями їх задоволення. В наш час дуже часто можна почути заклики про підняття національної свідомості людини, та виховання справжнього громадянина. А поштовхом і основою для цього є, в першу чергу, виховання духовної особистості. А саме тому в статті розглядаються педагогічні умови формування духовних потреб студентської молоді, виявлено рівні сформованості духовних цінностей студентів. В статті проаналізовано роботи педагогів минулого так і сучасних вчених з даної проблеми. Дано аналіз поняттю «духовна культура», у статті проаналізовано рівні сформованості духовних цінностей студентів. Розглянуто принципи та задачі, які потрібні для здійснення формування духовності молоді. Було виділено наступні складові поняття духовної культури студентів, дано характеристику кожній з них та показано як на ці складові духовної культури відбувається вплив завдяки таким блокам навчальної діяльності: операційно-дійовий, спонукальна, міжособистісні та ділові взаємини викладача і студента.
На основі результатів теоретичного аналізу вітчизняної та зарубіжної психолого-педагогічної літератури з досліджуваної проблеми, емпіричного досвіду навчально-виховної роботи зі студентами, аналізу структури духовності обґрунтовано педагогічні умови розвитку духовних цінностей студентів. У роботі було виділене основні умови формування духовності особистості. Також зроблено дослідження понять інтеграція та міжпредметні зв`язки.
Трансверсальна компетентність магістра з професійної освіти як засіб адаптації до професійної діяльності й особистісного розвитку
Authors: Лучанінова Ольга 
Published: September 2023

У статті робиться акцент на важливості трансверсальних компетентностей як засобу адаптації, адже освіта, придбавши статус четвертого виміру, стає процесом безперервним, як і постійний розвиток молодої людини як особистості. Наголошено, що філософія є базисом трансверсальних компетентностей.
Мета статті розкриває трансверсальні компетентності магістрів з професійної освіти як засіб адаптації до професійної діяльності й особистісного розвитку; з’ясовує роль викладача й магістранта в цьому процесі; передбачає надання методичних рекомендацій щодо розвитку цих компетентностей на прикладі дисциплін професійного спрямування.
Методологічний аспект наукової праці забезпечується аналізом наукових робіт, порівнянням загальних компетентностей у професійній підготовці магістрів різних спеціальностей, узагальненням інформації, опитуванням та його результатами.
Результативність роботи підтверджується з’ясуванням прояву трансверсальної компетентності у здатностях здобувачів освіти до аналізу й синтезу, міждисциплінарних знань, здатності до самостійного навчання, співпраці й комунікації, спроможності проявляти лідерські якості, використовувати тайм-менеджмент при плануванні. У статті визначається, що трансверсальні компетентності є необхідними в різних ситуаціях, галузях і професіях; вони є одночасно перехідними і зв’язуючими містками між освітніми й філософськими парадигмами, концепціями, об’єднуючи різне в ціле.
З’ясована думка магістрів щодо поняття «трансверсальні компетентності» та їх функціонального призначення; проведено зіставлення загальних компетентностей магістрів з металургії і професійної освіти.
У статті доводиться, що настав час імплементації трансверсальних компетентностей в освітні програми; нові концептуальні ідеї трансверсальності сприяють розробці моделі випускника інноваційного типу.
Стаття має наукову новизну, що полягає в узагальненні теоретичних підходів до трансверсальних компетентностей, ролі викладача в цьому процесі й висновках щодо цієї проблеми.
Практична значущість наукової роботи підтверджується запропонованими методичними рекомендаціями щодо розвитку трансверсальних компетентностей у магістрів із професійної освіти засобами педагогічних технологій у процесі вивчення професійно спрямованих дисциплін.
Адаптивне управління закладами освіти в умовах воєнного стану в Україні
Authors: Єльникова Галина , Жук Михайло , Кретович Світлана 
Published: September 2023

У статті розкривається адаптивний характер управління закладами освіти в період введення воєнного стану в Україні. Наголошується на необхідності свідомого використання адаптивних процесів для збереження соціально-педагогічної системи з метою забезпечення її освітньої функції. Акцентується увага на повномасштабному вторгненню Російської федерації на територію суверенної України. Війна глобально змінила умови життєдіяльності українців і соціальних структур у вигляді організацій і підприємств, що функціонують в Україні. Необхідність забезпечення ефективного управління закладами освіти в нестабільних умовах обумовила потребу вивчення і розроблення механізмів використання адаптивних процесів в управлінській діяльності учасників освітнього процесу.
Відзначається, що за згаданий період у педагогічній літературі з’явилися наукові праці, які описують стан організації та проведення освітнього процесу в закладах освіти різного рівня функціонування. Освітні аналітики характеризують особливості управлінської діяльності в процесі мінливих ситуацій, показують необхідність оволодіння оперативними методами і формами прийняття управлінських рішень, що є притаманним воєнному часу.
Вчені НПУ імені М. П. Драгоманова розглядають гібридний характер війни в Україні та особливості здійснення педагогічної діяльності в таких умовах. Автори статті відзначають появу досліджень щодо розвитку української освіти в умовах невизначеності та мінливості і наголошують на недостатньому висвітленні використання адаптивного управління в соціально-педагогічних системах. У меті дослідження вказується не тільки доцільність використання адаптивного управління українською освітою, а й її адаптації до тренду 4.0 у повоєнний період.
З’ясовується, що попри великих втрат при здійсненні воєнних дій, учасники освітнього процесу здійснювали онлайн-навчання і досягли певних успіхів у 2022 році, отримавши 22 медалі, що вибороли на міжнародних учнівських олімпіадах.
У статті досліджуються механізми адаптивних процесів, що спонтанно або цілеорієнтовано відбуваються в освітньому процесі в умовах нестабільності і невизначеності. Розглядаються «тріади» взаємодії і взаємовпливу адаптивних процесів, сутнісної основи пристосування і суті розвитку освіти. Така взаємодія підтверджує, що адаптивне управління сприяє позитивному перетворенню української освіти.
У тексті виокремлюються проблеми в організації та здійсненні освіти в період воєнного стану в Україні. Аналізуються можливі напрями розвитку освіти в повоєнний період і визначається доцільним спрямовувати розвиток української освіти на запровадження освіти 4,0. Зазначається, що подальші дослідження запровадження адаптивного управління освітніми системами будуть проводитися як у воєнний, так і повоєнний періоди.
Експериментальна перевірка організаційно – педагогічних умов розвитку професійної компетентності вчителів початкової школи
Authors: Batsula Nataliіa 
Published: September 2023

The Ministry of Education and Science of Ukraine has developed the Concept of implementation of state policy in the field of general secondary education reform "New Ukrainian School" for the period until 2029, new educational standards are being prepared and implemented. In this regard, there is a need for highly qualified personnel capable of creative work and professional development. This is what directed our research to the experimental verification of the organizational and pedagogical conditions for the development of the professional competence of primary school teachers in the system of methodical work and solving the issue of diagnosing the level of development of the professional competence of primary school teachers. The experimental verification involved several stages of scientific research: exploratory and theoretical, experimental, generalized, each of which was aimed at solving specific tasks.
Based on the above, we clarified the concept of "organizational and pedagogical conditions": it is a complex of interconnected and mutually conditioned components that ensure the continuity of the teacher's professional growth. We considered organizational and pedagogical conditions as: macro conditions, meso conditions, micro conditions.
In order to carry out constant observation, fixation and determination of the level of development of professional competence of primary school teachers in the system of methodical work, we have developed: a basic factor-criterion model for determining the effectiveness of methodical work in relation to the development of professional competence of primary school teachers, a factor-criterion submodel for determining the level of development of professional competence of primary school teachers in system of methodical work; factor-criterion submodel of determining the professional competence of primary school teachers in the system of methodical work. Experimental verification of the level of development of the professional competence of primary school teachers in the system of methodical work involved the identification of the level of its development: low (algorithmic), medium (partially searching); sufficient (creative), high (adaptive and innovative) and based on defined criteria: informational and technological, adaptive and active, communicative and pedagogical, analytical and reflective.
Дослідження процесу формування та трансформації державної політики у сфері забезпечення якості вищої освіти в Україні
Authors: Коврига Олена 
Published: September 2023

У статті розкрито концептуальні аспекти формування та трансформації державної політики забезпечення якості вищої освіти в Україні. Досліджено загальні основи формування державної політики забезпечення якості вищої освіти в Україні. Проаналізовано історічний аспект трансформації державної політики забезпечення якості вищої освіти в Україні. Виділено напрями удосконалення формування та реалізації державної політики у сфері забезпечення якості вищої освіти. Визначено основні проблеми функціонування державної політики у сфері забезпечення якості вищої освіти в Україні, серед яких є: підвищення конкурентоспроможності закладів вищої освіти у глобальному просторі освітніх послуг; дотримання гласності оцінювання; унікальності робіт; захисту інтелектуальної власності; створення системи випереджаючої освіти. Охарактеризовано діяльніть інституцій державної влади, які втілювали в життя державну політику у сфері забезпечення якості вищої освіти. На основі аналізу правового забезпечення якості вищої освіти зазначено, що наразі існує значний перелік законопроектів, які варто взяти до уваги при формуванні нової державної політики забезпечення якості вищої освіти в Україні, адже наразі, сучасні суспільні відносини в сфері забезпечення якості вищої освіти потребують більшого спектру можливостей впровадження механізмів підвищення такої якості, наприклад, затвердження стандартів вищої освіти за відповідною спеціальністю. Визначено, що способами удосконалення якості вищої освіти в Україні є: процедури, що мають якісно відрізнятися своєю доступністю для суспільства; автономія закладів вищої освіти; використання інтернаціоналізації як інструменту забезпечення якості освіти; зацікавлення студентів в активній участі щодо прийняття рішень у сфері забезпечення якості вищої освіти у контексті всесвітньовизнаної системи цінностей та національної практики вищої освіти.
Процесно-компетентнісна організація електронного навчання: приклад бізнес-освіти
Authors: Lepeyko Tetyana , Pushkar Oleksandr , Karaszewsky Robert 
Published: September 2023

The urgency of the problem. The change in the nature of the activities of employees at enterprises, the emergence of new trends in on-the-job training, the entry into the market of new e-learning tools require a review of the conceptual provisions for the creation of e-learning systems at the workplace.
The purpose of the article is to justify the new concept of creating e-learning systems on the example of business administration.
To achieve the goal of the research, general scientific methods of analysis, synthesis and generalization, the method of semantic compression, formalization methods, structural modeling, recognition methods (cluster analysis), the method of structuring educational material according to the logical model "result - activity - means" were used. The evaluation of the effectiveness of pedagogical tools was carried out on the basis of methods of personal questionnaires and factor analysis.
Main results. A fundamentally new approach to the organization of electronic learning space, based on the author's concept, is proposed and substantiated. It has been established that there is a certain differentiation of formal, informal and informal education technologies. Didactic scenarios and individual learning trajectories are based on andragogic and acmeological paradigms. In order to build an information space and e-learning, scenarios for taking into account cross-cultural features and differences in perception during learning the material are proposed. The model of the subject area of knowledge is built as a multi-level network structure, based on the principle of conceptualization, which involves abstracting from minor details of the properties of objects to a single metaobject - a concept.
The results of the study can be applied in practice by teachers by taking into account the provisions of the concept in the process of creating electronic learning systems.
Корпоративне навчання як новий бренд методичної служби в закладі загальної середньої освіти
Authors: Kutenskaya Inna 
Published: September 2023

Methodical work in a modern school is an integral system of interrelated activities based on the achievements of psychological and pedagogical science, advanced pedagogical experience and aimed at improving the professional skills of teachers, developing the creative potential of each teacher in particular and the entire teaching staff in order to increase the effectiveness of the educational process.
The content of the article reveals the questiona new approach to the organization of methodological work, which is the most important link in the system of continuous training of members of the teaching staff and is aimed at enriching and developing the creative potential of teachers.
Given the practical implementation of the tasks of the State National Program "Education (Ukraine of the XXI century)," the urgent task is to adapt teachers to educational requirements. An important role in ensuring the reform of education is played by the modernization of scientific and methodological work in an educational institution through the introduction of modern educational, management technologies, stimulating professional growth of personnel, increasing their professional skills, in particular; through the effective application of effective forms and methods of adult learning, tools, computer learning systems and information network interaction.
A model of the system of organization of methodological work in the institution of general secondary education has been developed. It is determined that methodical work with pedagogical personnel occurs by differentiation of pedagogical potential and requires the presence (or formation) of information and technological competence among pedagogical workers, which is advisable to do through corporate training.
Therefore, in the present (the emergence and dissemination of a large amount of information), a key feature of the system of methodological work with pedagogical personnel should be the ability to obtain the necessary skills in time to be able to meet immediate educational needs. The article determined that the most effective method in this case is corporate training. The priority of which is the acquisition of relevant knowledge, skills and abilities to increase the efficiency of any institution in general and institutions of general secondary education in particular.
Вплив педагогічної комунікації на ефективність освітнього процесу в закладах загальної середньої освіти
Authors: Brynko Vitalii , Kravchenko Наnna 
Published: September 2023

Teachers' communication skills are one of the key factors that influence the quality of learning and student development. Teacher-student interaction can influence students' attitudes to learning, motivation, ability to cooperate and learn independently. Effective communication is a key factor in learning success. It not only helps to ensure that the material is learned correctly, but also keeps students motivated and creates a favourable emotional climate in the classroom. This can only be achieved through good communication techniques, such as listening and speaking, using positive and supportive language, and presenting material in a clear, understandable and engaging way. Its impact on learning effectiveness depends on the quality of communication itself, which includes various forms and methods of communication, such as verbal and non-verbal communication.
The study of the impact of pedagogical communication on the effectiveness of the educational process involves the study of various aspects, such as the emotional side of communication, interaction between teacher and student, the use of different methods of interaction, and others. In a world of profound social and economic changes, the reform of the education system should promote the establishment of a person as the highest social value.
Therefore, understanding how pedagogical communication affects the effectiveness of the educational process is very important for improving the quality of education in secondary schools.
The article analyses the current state of pedagogical communication in general secondary education institutions and its impact on the effectiveness of educational and management processes in these institutions. Therefore, we see the study of technologies focused on the personal influence of participants in the educational process on the development of communication competencies of teachers and managers as a prospect for further research in this area.