bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
ВЕСНЯНКИ СІЛ ГУБЧА І ПАРТИНЦІ ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ: ЛОКАЛЬНІ МУЗИЧНО-ПОЕТИЧНІ ОСОБЛИВОСТІ
Authors: Ivannikova Lіudmyla , Skazhenyk Marharyta 
Published: August 2023

Мета статті – простежити динаміку функціонування весняно-обрядової традиції сіл Губча і Партинці Хмельницької області (басейн верхньої Случі); дати комплексну (текстологічну і музичну) характеристику місцевих веснянок. Методи дослідження: безпосереднє спостереження та інтерв’ювання, порівняльно-типологічний для систематизації та класифікації емпіричного матеріалу, структурно-аналітичний для виявлення специфіки жанрово-функціональної диференціації та ритмо-мелодичної будови місцевих веснянок. Наукова новизна: в обіг словесної та музичної фольклористики вперше введено і ґрунтовно проаналізовано веснянки сіл Губча і Партинці (польові записи Л. Іваннікової 1980-х – поч. 1990-х років). Практичне значення статті полягає у можливості використання її результатів та матеріалів як у наукових виданнях (збірниках, монографіях, етномузикологічних атласах), так і для реконструкції елементів пісенної та звичаєво-обрядової культури. Висновки. У традиціях сусідніх сіл Губча і Партинці веснянки (співані, танкові та ігрові) приурочені до Великодніх гулянь на цвинтарі коло церкви. Про розвинену пісенно-обрядову весняну традицію свідчить багатство сюжетів та мелотипів, які вдалося записати наприкінці ХХ століття. Жінки 1910–1920-х років народження краще пам’ятали танково-ігрові пісні, серед яких: «Зайчик», «Жучок», «Жона», «Шум» і «Кривий танець»; без мелодій зафіксовано «Мак» і «Подоляночку». У післявоєнний час (після 1940-х років) весняна пісенність вийшла з активного функціонування, але збереглася до нашого часу в пасивній пам’яті інформанток. Співачки 1930-х років народження веснянок практично не знали, або пригадували фрагментарно. Аналіз поетичних текстів веснянок показав, що на початок XX століття архаїчні риси втратилися і сюжети відображали реалії народного побуту. Локальними особливостями жанру є розгалуженість варіантів, поєднання різних пісень у межах одного танку, взаємозаміна пісень, що супроводжують різні танки, поєднання танку і гри з елементами побутової драми. Мелотипологічний аналіз виявив 13 ритмокомпозиційних типів (3 з яких представлені поетичними текстами без мелодій). Більшість веснянок спирається на чотиридольний ритм у різноманітних ритмокомпозиційних версіях. Значну кількість поетичних текстів притягнула до себе шестидольна дворядкова ритмоформула. Переважають мелодії квінтового звукоряду з великою або малою терцією в основі. Оригінальні ладові характеристики мають ігрові веснянки «Жона», «Зайчик» і танок «Туман танчик виводить». Окремі ритмотипи споріднені мелоінтонаційно. Деякі наспіви мають пізнішу танцювально-приспівкову стилістику. Простежено стійку тенденцію до поступового прискорення темпу під час співу кожної пісні. Типологія веснянок досліджуваного локусу виявляє спорідненість з волинсько-західноподільською та східноподільською традиціями.
ВЕСІЛЬНІ ПІСНІ ПІВНІЧНОГО СХОДУ УКРАЇНИ У НОТНИХ І ТЕКСТОВИХ ПУБЛІКАЦІЯХ
Authors: Honcharenko Olena 
Published: August 2023

Cтаття має джерелознавчий характер: подано історичну ретроспективу публікацій весільних пісень, які походять із північно-східних теренів України (поселень у межах сучасної Сумської області з прилеглими територіями). Обраний регіон цікавий тим, що є стильовим пограниччям кількох історико-етнографічних масивів: Сіверського Полісся, окраїнних районів Наддніпрянщини, Слобідщини – їхні ареали сходяться у зоні нижнього Посейм’я. Авторка, займаючись дослідженням місцевих фольклорних традицій понад 30 років, установила, що місцеві весільні пісні (зафіксовані у нотно-текстових зібраннях та частково збережені у живій традиції на початок ХХІ століття) є унікальним джерелом для вивчення регіональних народнопісенних стилів. Цей жанр української народномузичної творчості є одним із найпродуктивніших у стильовому відношенні. Він прислужився й для порівняльних мелогеографічних та історико-генетичних студій. Мета статті – представити історію теренових досліджень, здійснених у названій частині української етнічної території у ХІХ–ХХІ століттях, дати інформаційно-аналітичний огляд оприлюднених у цей період видань весільних пісень. Методологія: у статті задіяні методи спостереження, комплексного аналізу, ретроспективний, порівняльно-історичний тощо. Наукова новизна розвідки полягає у тому, що в ній уперше комплексно досліджено процес накопичення фольклорних записів з окреслених теренів, розглянуто основні етапи їх публікації, здійснено систематизацію регіональних досліджень весільних пісень, охарактеризовано згромаджені матеріали. Висновки. Проаналізовані публікції весільних пісень у виданнях різних часів, виявили суттєву різнорідність підходів до фіксації, архівування та публікації фольклорних матеріалів залежно від завдань, що ставилися дослідниками на різних історичних етапах. Спостережено деякі недоліки окремих публікацій (головно ранніх), як то сумнівна достовірність паспортизації творів, застосування застарілих методик, погрішності у транскрибуванні тощо, Це вимагає критичності в оцінці наукової вартості опублікованих текстів і мелодій. отже для залучення певних зразків до наукового обігу потрібна їх аналітична реконструкція або ж додаткова географічна ідентифікація. Попри недосконалість чи недостатню інформативність давніх джерел, вони можуть суттєво доповнити дослідницьку базу, додати аргументації науковим висновкам, спонукати до постановки нових питань, виявлення нових аспектів у проблематиці досліджень, отже беззаперечно складають наукову цінність. Таким чином, здійснений аналітичний опис доступних друкованих та архівних зразків весільної пісенності може прислужитися при формуванні джерельної бази майбутніх етномузикологічних студій.
ВТІЛЕННЯ ПОЕТИЧНОГО СМИСЛУ У «ТРЬОХ ПІСНЯХ З „ВІЛЬГЕЛЬМА ТЕЛЛЯ” Ф. ШИЛЛЕРА» Ф. ЛІСТА: ДОСВІД ПРОНИКНЕННЯ В СПЕЦИФІКУ КОМПОЗИТОРСЬКОГО МИСЛЕННЯ
Authors: Kalashnyk Maria , Savchenko Hanna 
Published: August 2023

Мета статті полягає у дослідженні композиторських засобів втілення поетичного смислу в двох редакціях першої пісні з «Трьох пісень із “Вільгельма Телля” Ф. Шиллера» (1845 р. та 1859 р.) як репрезентаціях еволюції композиторського мислення Ф. Ліста. У статті використані жанровий, стильовий, функціональний, компаративний методи дослідження. Наукова новизна полягає в компаративному аналізі двох редакцій першої пісні з «Трьох пісень…» Ф. Ліста в двох аспектах: засобів втілення поетичного смислу й еволюції композиторського мислення, вдосконалення техніки письма. У результаті проведеного дослідження сформульовані такі висновки. Між двома редакціями першої пісні циклу багато спільного: збереження жанрової неоднозначності, великого вступу, розбалансованості строфічності вірша і наскрізності музичної композиції, протиставлення двох світів на рівні тональної організації, застосування варіантності і комбінаторності як методів мотивно-тематичної роботи, нарешті, збереження тієї ж самої тональності (Des-dur). У той же час між редакціями є величезні відмінності: більш рельєфна вокальна партія, спрощена і дискретна фортепіанна, що у взаємодією із логікою тонального розвитку і мотивною варіантністю і комбінаторністю «грає» на розкриття смислового плану поетичного першоджерела. Редукція зайвого, лаконічність висловлення, позбавлення зовнішньої декоративності – так можна визначити сутність редакційної роботи Ф. Ліста, яка свідчить про еволюційність композиторського мислення, творчу зрілість, мудрість і виваженість; самообмеження як вияв досконалості. Виявлені особливості двох редакцій першої пісні можуть мати не тільки суто теоретичне, але і практичне значення для вибудовування виконавської інтерпретації.
ТРУБА: ІСТОРІЯ ТА ОРГАНОЛОГІЯ ІНСТРУМЕНТА В ДИНАМІЦІ СТИЛЬОВИХ ЗМІН ВІД БАРОКО ДО КЛАСИЦИЗМУ
Authors: Zhang Jinqiu 
Published: August 2023

Мета статті – висвітлити історію та органологію труби у контексті стильової динаміки розвитку музичного мистецтва, з’ясувати особливості еволюції інструменту в період переходу від Бароко до Класицизму. Методологічною основою статті є комплексний підхід, заснований на історико-культурологічному, музично-теоретичному та органологічному методах дослідження. Основними теоретичними методами роботи є жанрово-стильовий, систематизація та узагальнення; практичними – збиральний та описовий. Наукова новизна. Питання еволюції трубного мистецтва та конструкційних трансформацій інструменту порушуються у взаємозв’язку зі стильовою динамікою розвитку музичного мистецтва. Особливу увагу приділено цим процесам у період переходу від Бароко до Класицизму, що не отримали належного вивчення в музикознавстві. Висновки. Еволюція будь-якого інструменту завжди обумовлена естетичними та стилістичними настановами певного історичного періоду. Це реалізується в пошуку нових технічних і тембральних якостей, конструкційних змін інструментів, що яскраво унаочнює розвиток трубного мистецтва. Вихід труби за межи прикладних функцій, усталення сольних якостей позначилися на тому, що до XVIII століття її конструкція зазнає різноманітних модифікацій, серед яких найпоширенішими були «натуральна» труба (Principale) та барокова труба (clarinо). Обмежені технічні можливості Principale та яскравий вітальний тембр барокової труби не задовольняли вимогам Класицизму. Це знов потребувало конструкційних змін, одним із варіантів став винахід клапанної труби, яка відтворювала всі звуки хроматичної гами. На початку ХІХ століття для неї було написано десяток творів (у т. ч. концерти Й. Гайдна та Й. Н. Гуммеля). Поряд з цим, була сконструйована труба з вентильним механізмом. Це не вирішило кризи: в наступні півтора століття труба знов посіла місце суто оркестрового та ансамблевого інструменту.
ФОРТЕПІАННИЙ СПАДОК У ТВОРЧОСТІ Б. ЛЯТОШИНСЬКОГО: АСПЕКТИ ТЕОРЕТИЧНОГО ОСМИСЛЕННЯ
Authors: Hmyrin Pavlo 
Published: August 2023

Метою статті є висвітлення результатів теоретичних досліджень фортепіанного спадку в творчості Б. Лятошинського. Методи дослідження: узагальнення та систематизації літератури з проблеми дослідження; історико-хронологічний; структурно-функціональний для аналізу стильових та стилістичних закономірностей художнього методу Б. Лятошинського; композиційно-драматургічний, обумовлений необхідністю осмислення ключових засад щодо організації музичного і образно-емоційного процесу; інтерпретаційний, пов’язаний із завданням розкриття виконавської специфіки фортепіанних творів композитора. Наукова новизна полягає у систематизації наукової інформації щодо фортепіанного спадку в творчості Б. Лятошинського; аналізі композиторського письма відповідно до певних етапів творчості; дослідженні виконавської специфіки фортепіанних творів. Висновки. Розглянуто фортепіанні твори Б. Лятошинського відповідно до етапів творчості – ранній, зрілий та пізній періоди. Проаналізовано виконавську специфіку деяких фортепіанних творів композитора. Встановлено, що в творчості Б. Лятошинського стильовою опорою є пізньоромантична основа, в підґрунті якої проявляють свої якості сучасні тенденції романтичного імпресіонізму, символізму та експресіонізму. Композитор спирався не тільки на західноєвропейську культуру, а також велику увагу приділяв звертанню до національної української культури. Переосмислення романтичних традицій в музиці Б. Лятошинського призвело до появи сучасного пізньоромантичного та неоромантичного полістильового концепту в українській фортепіанній музиці. Перспективним напрямом розвитку наукової проблематики вбачаємо подальше дослідження виконавського потенціалу фортепіанних творів Б. Лятошинського та представників його школи.
ПОВЕРНЕННЯ ЗАБУТИХ ІМЕН ДІЯЧІВ КУЛЬТУРИ ЯК АСПЕКТ ДЕКОЛОНІЗАЦІЇ УКРАЇНИ. МУЗИКОЗНАВЕЦЬ ЛЕОНІД ЕНТЕЛІС
Authors: Berehova Olena 
Published: August 2023

Розглянуто проблему повернення в Україну імен діячів культури в контексті постколоніальних наукових студій на прикладі постаті відомого радянського музикознавця Леоніда Ентеліса. Метою статті є спроба реконструкції раннього – українського – етапу творчої діяльності Леоніда Ентеліса та повернення цієї постаті до лона національної культурної спадщини України. Використано методи історичного музикознавства, джерелознавства, біографістики, фактології, контент-аналізу, а також загальнонаукові методи аналізу, синтезу, спостереження та узагальнення. Наукова новизна статті зумовлена відсутністю в українському музикознавстві праць, присвячених особистості і творчій діяльності Леоніда Ентеліса. Висновки. Доведено, що становлення творчої особистості і початок різносторонньої мистецької діяльності Леоніда Ентеліса відбулися саме в Україні, і це визначило подальшу долю музиканта. Велику роль у формуванні світогляду і професіоналізму митця відіграли мистецькі середовища його рідного міста Кам’янець-Подільського (приватна музична школа Тадея Ганицького) та Києва (Музично-драматичний інститут імені Миколи Лисенка). Окреслено творчі зв’язки молодого Л. Ентеліса з експериментальним театром-студією Леся Курбаса «Березіль», з яким він співпрацював у 1924-1927 роках як керівник музичної частини і композитор. Наголошено на внеску Леоніда Ентеліса у розвиток новаторського напряму в тогочасному музичному мистецтві України – джазового виконавства. Створений ним джаз-бенд був першим у Києві і, можливо, й в усій Україні. Плідний початковий етап творчості на батьківщині був продовжений за межами України: Л.Ентеліс став авторитетним оперним і балетним критиком, педагогом, музично-громадським діячем, автором кількох книг про музику, численних статей, оглядів музично-театрального життя і рецензій на постановки нових сценічних творів. Ім’я Леоніда Ентеліса разом із іменами інших талановитих українців, які з різних причин залишили рідну землю, повинно бути повернуте в Україну і зайняти достойне місце в пантеоні видатних діячів української музичної культури.
Pengaruh Metode Proyek Terhadap Kemampuan Kerjasama Anak Usia 5-6 Tahun
Authors: Sundari Risky , Basri Muhammad 
Published: August 2023

Penelitian ini dilator belakangi karena rendahnya kemampuan kerjasama anak di TK Al-Bayan, hal ini akan berdampak kepada lingkungan social anak untuk itu perlunya metode pembelajaran yang menarik untuk membantu anak berani dan mau bekerjasama dengan teman-temannya. Penelitian ini memiliki tujuan untuk mengetahui pengaruh metode proyek terhadap kemampuan kerjasama anak usia dini. Metode yang digunakan dalam penelitian ini berjenis kuantitatif dengan jenis eksperimen intac group comparision. Sampel penelitian ini menggunakan 30 orang anak dengan 2 kelompok ekperimen dan kontrol sebanyak 15 anak. Hasil penelitian ini menunjukkan bahwa diperoleh taraf signifikansi 0.406. Hasil ini menyimpulkan pernyataan hipotesis awal tentang adanya pengaruh metode proyek terhadap sikap kerjasama anak diterima. Hasil ini menunjukkan bahwa metode proyek efektif digunakan dalam pembelajaran dan dapat mempengari secara signifikan perkembangan sosial emosional anak khususnya pada perkembangan keterampilan dalam bekerjasama dengan teman. Penggunaan metode proyek sebagai salah satu cara untuk merangsang pertumbuhan perkembangan sosial anak yaitu salah satunya adalah kerjasama. Cara ini akan membuat anak lebih bisa bekerjasama dengan orang lain, menghargai pendapat orang lain, dan lebih bisa mendengarkan orang lain.
Estratégias para solução de situações problema em atendimento em Odontopediatria
Authors: Siqueira Júlia , Rolim Gustavo Sáttolo , Moraes Antonio Bento Alves de , Batista Cecilia Guarnieri 
Published: August 2023

Introdução: O uso de estratégias de ensino comportamental para crianças é parte da técnica e do planejamento comportamental do dentista. Diferentes protocolos recomendam e descrevem estratégias psicológicas semelhantes, porém ainda são poucos os exemplos e discussões sobre como o dentista pode proceder durante o atendimento clínico. O presente estudo buscou, a partir do conhecimento de relatos de futuros profissionais, exemplos de possíveis estratégias que indicam modos de enfrentamento para auxiliar crianças durante rotinas clínicas. Objetivos: identificar relatos verbais de graduandos de odontologia sobre conhecimentos e exemplos relativos ao ensino de situações problema em odontopediatria. Métodos: Trata-se de uma análise qualitativa sobre o atendimento de crianças, para as quais o respondente descreveu qual seria sua conduta em relação ao mesmo. O questionário, com 10 questões, foi aplicado em 101 graduandos de Odontologia. As respostas dos alunos foram categorizadas com relação a cada situação-problema e possíveis estratégias de ensino. Foram destacadas e compiladas as respostas que se destacaram como apropriadas para a situação de atendimento infantil. Resultados e Discussão: Os dados permitiram identificar exemplos relativos as estratégias relacionados a três eixos de análise, a saber: 1.) Uso da descrição, 2.) Postura do profissional e 3) Envolvimento da criança. Conclusão: A partir de levantamento de exemplos hipotéticos, foi realizada uma reflexão crítica e dinâmica sobre modos de atendimento a crianças em Odontopediatria, em consonância com as diretrizes de atendimento humanizado em saúde.
A time-space window between Eocene karst bauxite genesis and the first molasse deposition in the Dinaric Foreland Basin in the North Dalmatia, Croatia
Authors: Brčić Vlatko , Dunkl István , Mindszenty Andrea , Brlek Mihovil , Trinajstić Nina , Bajo Petra , Bauluz Blanca , Mišur Ivan , Karius Volker , Šuica Sanja , Kukoč Duje , Yuste Alfonso , Laita Elisa , Von Eynatten Hilmar , Zeh Armin 
Published: August 2023

Karst bauxite deposits in the North Dalmatian piggyback basin (NDPGB) are a part of the Mediterranean bauxite belt, which is the largest European bauxite deposit zone; however, there is a general lack of information regarding the genesis, age, and precursor of the bauxite deposits in this region. In this study, we combined detrital zircon U–Pb geochronology with compositional, mineralogical, and morphological data from four bauxite locations in the NDPGB to provide a new palaeogeographical and palaeoenvironmental evolution model for the Lutetian–Rupelian timeframe of the NDPGB. The Eocene climatic conditions began with the Palaeocene–Eocene Thermal Maximum event (∼56 Ma), followed by the Early Eocene Climatic Optimum (∼49 Ma) and Middle Eocene Climatic Optimum (∼40 Ma), and were completed as a cooling trend culminating around the Eocene/Oligocene boundary (∼34 Ma), with a shift towards an icehouse climate. These events were coeval with the continuous drift of the African continent towards Eurasia and the subsequent closure of the western part of the former Neo-Tethys Ocean associated with massive volcanic activity. Based on the bauxite deposits of the NDPGB, Early Eocene limestones formed in the last phase of the long-lasting Adriatic Carbonate Platform. The Middle Eocene orogenic activity resulted in an elevation in this area. High average temperatures, accelerated hydrological cycles and precipitation, and intensive continental weathering with increased volcanic carbon input resulted in favourable conditions for the development of karst bauxites at this time. Further Upper Eocene tectonic deformation of the NDPGB area resulted in the development of bauxite traps and enabled redeposition of the initial bauxite material. Subsequently, the bauxite deposits were covered with clastic carbonate molasse derived from the intensive erosion of the young Dinaric orogeny. The implications of this study are as follows. First, it provides new information on the timing of bauxitisation in the area by providing the first radiometric zircon geochronology, which refined and restricted the time window for bauxite formation in this region. Additionally, our results provide a new perspective on the possibility of aeolian precursors in karst bauxite formation and provide new constraints on the first tectonic marks of the initial Dinaric orogeny.
Protective effects of exogenous melatonin therapy against oxidative stress to male reproductive tissue caused by anti-cancer chemical and radiation therapy: a systematic review and meta-analysis of animal studies
Authors: Dehdari Ebrahimi Niloofar , Sadeghi Alireza , Shojaei-Zarghani Sara , Shahlaee Mohammad Amin , Taherifard Erfan , Rahimian Zahra , Eghlidos Zahra , Azarpira Negar , Safarpour Ali Reza 
Published: August 2023

BackgroundMale testicular dysfunction is a considerable complication of anti-cancer therapies, including chemotherapy and radiotherapy, partly due to the increased oxidative stress caused by these treatments. Melatonin is an effective antioxidant agent that protects testicles against physical and toxic chemical stressors in animal models. This study aims to systematically review the melatonin’s protective effects against anti-cancer stressors on rodential testicular tissue.Materials and MethodAn extensive search was conducted in Web of Science, Scopus, and PubMed for animal studies investigating exogenous melatonin’s protective effects on rodent testicles exposed to anti-cancer chemicals and radiotherapeutic agents. Using the DerSimonian and Laird random-effect model, standardized mean differences and 95% confidence intervals were estimated from the pooled data. The protocol was prospectively registered in the International Prospective Register of Systematic Reviews (PROSPERO: CRD42022355293).ResultsThe meta-analysis included 38 studies from 43 studies that were eligible for the review. Rats and mice were exposed to radiotherapy (ionizing radiations such as gamma- and roentgen radiation and radioactive iodine) or chemotherapy (methotrexate, paclitaxel, busulfan, cisplatin, doxorubicin, vinblastine, bleomycin, cyclophosphamide, etoposide, Taxol, procarbazine, docetaxel, and chlorambucil). According to our meta-analysis, all outcomes were significantly improved by melatonin therapy, including sperm quantity and quality (count, motility, viability, normal morphology, number of spermatogonia, Johnsen’s testicular biopsy score, seminiferous tubular diameter, and seminiferous epithelial height), serum level of reproductive hormones (Follicle-Stimulating Hormone and testosterone), tissue markers of oxidative stress (testicular tissue malondialdehyde, superoxide dismutase, glutathione peroxidase, catalase, glutathione, caspase-3, and total antioxidant capacity), and weight-related characteristics (absolute body, epididymis, testis, and relative testis to body weights). Most SYRCLE domains exhibited a high risk of bias in the included studies. Also, significant heterogeneity and small-study effects were detected.ConclusionIn male rodents, melatonin therapy was related to improved testicular histopathology, reproductive hormones, testis and body weights, and reduced levels of oxidative markers in testicular tissues of male rodents. Future meticulous studies are recommended to provide a robust scientific backbone for human applications.Systematic review registrationhttps://www.crd.york.ac.uk/prospero/display_record.php?ID=CRD42022355293, identifier CRD42022355293.