bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Public Libraries of Ukraine in Terms of the Martial State: Losses and Challenges
Authors: Kuznetsova Liudmyla 
Published: December 2022

The purpose of the article is to research and generalize the consequences of the destruction and loss of public libraries of Ukraine during the full-scale offensive of Russia on the territory of Ukraine from February 24, 2022.
The research methodology is based on both general scientific methods - analysis, synthesis, and informative, retrospective research methods are used, which are used to monitor the state of public libraries during the Russian military aggression on the territory of Ukraine and the occupation of certain territories from February 2022.
The scientific novelty of the study consists in the systematization of a wide range of actual material on the state of Ukrainian libraries during the Russian military aggression; for the first time, separate statistical data and informational materials on the loss and destruction of public libraries during the full-scale offensive of the Russian Federation from February 2022 were introduced into scientific circulation.
Conclusions. Studying the consequences of the destruction and loss of public libraries since the beginning of the full-scale invasion of Russia on the territory of Ukraine, it is possible to determine the main trends:

there is a reduction in the network of public libraries in all regions of Ukraine, especially in war zones;
there are processes of destruction and damage (full or partial) of library buildings, loss of material and technical means (personal computers, duplicating equipment, multimedia equipment, furniture, etc.);
the complete or partial loss of library funds by individual public libraries continues, especially in Kharkiv, Zaporizhzhia, Mykolaiv, Donetsk and other frontline regions;
now losses during the war are already recorded, but the determined amount of damage to public libraries is quite approximate, it will increase with the continuation of the war;
regardless of the difficult situation in the conditions of martial law and the continuation of armed aggression, public libraries mobilized all available resources to carry out volunteer, social, psychological and informational activities.

Given that libraries play a significant role in preserving national interests, the problem of protecting library funds in wartime is an important component of the Ukrainian state's cultural policy. The Ministry of Culture and Information Policy must now, without waiting for the end of the war, to develop, together with other state structures, proposals for the restoration of damaged library buildings, the preservation of existing and the creation of new funds. The main tasks of librarians should also be to preserve for future generations the memory of the heroic struggle of Ukrainians for their state during the armed Russian aggression, the systematization of documentary evidence about the combat path of the Armed Forces of Ukraine, volunteer battalions, the activities of the territorial defense, volunteers, and the facts of the crimes of the Russian aggressors during the temporary occupation of certain regions of Ukraine.
Сучасний менеджмент вищої освіти в умовах часу
Authors: Гуменюк Тетяна 
Published: December 2022

У сучасній теорії освітнього управління відбувається переосмислення сутності освітніх організацій, способів їх наукового уявлення. Якщо раніше такі організації розглядалися як об’єкт, яким керують, то сьогодні провідні концепції освітнього управління розглядають їх як своєрідний суб'єкт управління та самоврядування. Пандемія COVID-19 та війна в Україні назавжди змінили освіту: форми, методи, мислення. За даними Міністерства освіти і науки України на липень 2022 р. 2188 закладів освіти постраждали від бомбардувань та обстрілів, 221 з них зруйновано повністю. Війна – це не тільки фінансові та матеріальні збитки, а що найголовніше – це втрата людського ресурсу, у тому числі через воєнну міграцію. За даними Державної прикордонної служби України протягом 24 лютого – 3 червня 2022 року з України виїхали понад 5,2 млн осіб, переважна більшість яких є громадянками України. За даними Агентства ООН у справах біженців, станом на 9 червня 2022 року у країнах Європи перебувають понад 4,9 млн біженок, які покинули Україну через війну і, якщо війна триватиме досить тривалий час, в Україну можуть не повернутися близько 5 млн осіб: це люди молодого, працездатного віку та діти. Пандемія коронавірусної інфекції COVID-19 торкнулася системи освіти у всьому світі, що призвело до масового закриття шкіл та ЗВО. Переходу на онлайн форму навчання зазнали практично всі університети світу.
Метою статті є вивчення реалій сучасного менеджменту освіти та пошук шляхів її вдосконалення у викликах часу. Менеджмент в освіті – це комплекс принципів, методів, організаційних форм та технологічних прийомів управління освітнім процесом, спрямований на підвищення його ефективності. Менеджмент освіти має бути направлений, в першу чергу, на людські ресурси. Водночас у системі менеджменту освіти можна виділити такі підсистеми, які не менш важливі: стратегічний розвиток, науково-дослідна робота, інформатизація та комп'ютеризація ЗВО, економічна та виробнича діяльність, міжнародна діяльність, соціальна та виховна робота, адміністративно-господарська діяльність тощо. Кожна з цих підсистем виконує ряд специфічних функцій, що відображають її зміст і по-різному піддається впливу викликів часу. Всі вищенаведені аспекти враховані автором у розробленому Алгоритмі відповіді сучасного менеджменту освіти у викликах часу. Саме детально розроблена стратегія відповіді університету на виклики часу може забезпечити не просто виживання, а й розвиток та посилення конкурентоспроможності ЗВО. Після закінчення війни треба ще раз переглянути Дорожню карту змін задля її актуалізації, використовуючи запронований алгоритм.
Дефініційна полеміка в сфері інтернет-журналістики щодо понять «жанр» і «формат» у сучасному інформаційному просторі
Authors: Грозна Олена 
Published: December 2022

Дослідження присвячено темі функціонування традиційних жанрів журналістики в сучасному інформаційному медіапросторі та аналізу їх кореляції з форматами інтернет-журналістики та формами подачі контенту. Метою дослідження є виявлення дефініційних суперечностей понять «жанр», «форма» та «формат», виокремлення їх особливостей та відмінностей, а також обґрунтування коректності та доречності використання зазначених термінів у сучасному журналістикознавстві та в системі соціальних комунікацій загалом. Основним завданням є аналіз понятійного апарату та визначення моделі його правильного використання.
При розгляді проблеми стає зрозумілим, що в інтернет-журналістиці присутня класична жанрова палітра, вона лише набула ознак конвергентності, нових форм та форматів подачі. Це спричинює нагальну потребу у детальному термінологічному аналізі та подальшому глибшому дослідженні.
У процесі дослідження виявлена плутанина у дефініційній системі та розумінні особливостей жанрів, форм і форматів подачі контенту. Проаналізовано використання понять «жанри журналістики», «форми», «формати» в наукових працях дослідників-журналістикознавців. Запропоновано новий підхід до вживання вищезазначених термінів в інтернет-журналістиці.
У цій науковій розвідці зроблена спроба довести, що всі сучасні «нові жанри» є кореляцією традиційних, і доцільніше їх було б визначати як формати подачі інформації. Результатом дослідження стали виокремлення дефініцій «жанр», «форма», «формат»; схарактеризований та описаний їх взаємозв’язок, а також для прикладу проаналізовані такі сучасні формати подачі інформації як онлайн-репортаж та мультимедійний лонгрід. Зроблений висновок, що традиційний жанр був і залишається усталеною формою. Його прояви з різними комбінаціями у вигляді нових форматів інтернет-журналістики не впливають на суть традиційного жанру. Тому в інтернет-комунікації доцільніше було б вживати термін «формати інтернет-журналістики» та «форми подачі контенту».
Інноваційні методи формування компетентностей майбутніх журналістів
Authors: Пристай Галина 
Published: December 2022

Статтю присвячено дослідженню особливостей запровадження проєктних методів навчання майбутніх журналістів та результатам експериментальної перевірки їх ефективності в освітньому процесі. Наведено приклади актуальності сучасного формату викладання навчальних дисциплін «Газетно-журнальне виробництво», «Видавничий менеджмент» та «Видавнича справа» здобувачам першого (бакалаврського) рівня вищої освіти зі спеціальності «061 Журналістика». Аналізується досвід запровадження проєктних методів навчання студентів на кафедрі журналістики Факультету філології Прикарпатського національного університету імені Василя Стефаника за 2018–2021 рр., запропоновано авторське бачення нової концепції навчального процесу. Наведено результати опитування студентів і роботодавців щодо результативності формування загальних та фахових компетентностей майбутніх журналістів на основі проєктних методів навчання.
У праці проаналізовані студентські друковані проєкти спеціальності «Журналістика» Прикарпатського національного університету імені Василя Стефаника»: книжковий проєкт «Поміж текстом» та періодичний проєкт, в межах яких на практичних заняттях майбутні журналісти навчаються писати матеріали в різних жанрах журналістики, формувати записані взяті особисто інтерв’ю з громадськістю краю та фахівцями медіа.
Окреслено та обґрунтовано фактами, що самостійно створені й наповнені газети, журнали і книжки майбутніми журналістами мотивують їхню пізнавальну активність у сучасному навчальному процесі, розвивають самостійність у дослідницькій діяльності, а набуті інтерактивні практичні навички та фахові компетентності обов’язково знадобляться у майбутній професії.
У статті надано покликання на інтернет-ресурс, власне, за яким можна ознайомитися зі студентськими друкованими виданнями та інноваційними проєктами.
Інфографіка як засіб візуалізації у регіональній друкованій пресі
Authors: Решетуха Тетяна , Кушнір Оксана 
Published: December 2022

У статті на прикладі періодичних друкованих видань Тернополя досліджено інфографіку як засіб візуалізації інформації.
В умовах фрагментарного сприймання новин сучасною аудиторією, спричиненого шаленим темпом їх поширення і споживання, увиразнюється тенденція до візуальної подачі даних у медіа. Одним із дієвих способів візуалізації інформації є графіка, мета якої – унаочнити зміст повідомлення, допомогти реципієнтові краще його усвідомити. Якісна інфографіка має бути невід’ємною складовою сучасної журналістики. Проте реалізація такої практики у регіональних друкованих медіа залишається доволі пасивною.
Джерельною базою дослідження стали сім друкованих періодичних видань Тернополя: «Вільне життя +», «Нова тернопільська газета», «Ria+Тернопіль», «Свобода+–Тернопільщина», «Наш день», «Номер один», «Сільський господар+Тернопільщина» за липень-грудень 2021 року.
Контент-аналіз регіональної друкованої періодики засвідчив пасивність використання графічних технологій подачі інформації. Найактивніше засобами графіки послуговується газета «RIA +» – інфографіку використано у 73 відсотках від загального обсягу проаналізованих чисел. Натомість газета «Сільський господар+Тернопільщина» взагалі не візуалізувала графічно свої матеріали.
З-поміж виокремлених типів і різновидів інформаційної графіки усі шість видань послуговуються похідними від таблиць (власне таблиці, інфографічні таблиці, діаграми). Інфографічні розповіді практикують чотири з шести медіа (32 випадки). Рідше у матеріалах представлено похідні від мап (картограми, картосхеми) – вісім випадків. За частотою, різноманітністю та оригінальністю дизайну авторської інфографіки передує видання «RIA+».
Концептуальні основи розвитку спеціальності «Інформаційна, бібліотечна та архівна справа»
Authors: Бачинська Надія 
Published: December 2022

Цифрові трансформації суспільства передбачають трансформації в змістовому та структурному аспекті чинних спеціальностей. Структурні та змістові зміни в документно-інформаційній освіті, здійснюваній в Україні в межах спеціальності «Інформаційна, бібліотечна та архівна справа», актуалізують виявлення основних концептів, які визначатимуть її функціонування, розвиток та подальші трансформації.
Метою дослідження є виявлення основних концептів розвитку спеціальності ІБАС, які у взаємозв’язку та взаємовпливі утворюють її цілісність як педагогічної системи і є передумовою її активного розвитку в змінюваних соціальних та техніко-технологічних умовах.
У дослідженні було використано сукупність загальнонаукових методів узагальнення, систематизації і прогнозування. Гіпотетико-дедуктивний метод дав змогу окреслити основні концепти функціонування й розвитку спеціальності «Інформаційна, бібліотечна та архівна справа».
Висновки та обговорення. Концептуальні основи функціонування й розвитку спеціальності ІБАС базуються на таких положеннях:
– інноваційність освіти фахівців із документно-інформаційних комунікацій в Україні на сучасному етапі зумовлена розширенням поля документно-інформаційної діяльності, процесами її цифровізації, конвергентністю з іншими професійними напрямами діяльності й зазнає впливу цифрового ринку праці на професійне самовизначення молоді;
– теоретико-методологічні основи розробки змісту освіти для підготовки фахівця визначаються розвитком науково-педагогічних шкіл у закладах вищої освіти, здобутки яких є теоретичним підґрунтям змістового й методичного розвитку спеціальності та передумовою пропозицій нових актуальних ОПП;
– організаційно-педагогічні умови розвитку спеціальності мають розвиватись у напрямі пошуку активних форм професійно-орієнтованого навчання, приділенні особливої уваги виробничій практиці, а також врахуванні в освітньому процесі широкого застосування дистанційної форми навчання, яка потребує гнучкості освітнього середовища, застосування нових принципів розробки навчально-методичного забезпечення та адекватних форм взаємодії між викладачем і студентом, підвищення педагогічної майстерності викладачів.
Про журналістику і журналістів у час війни
Authors: Чепурний Василь 
Published: December 2022

Автор книги родом із села Авдіївка на Чернігівщині. Професійний журналіст, публіцист, громадський діяч. Випускник факультету журналістики Київського університету імені Т. Шевченка. Понад 25 років очолював обласне товариство «Просвіта» ім. Т. Шевченка, співзасновник газети «Сіверщина», яку влада за часів президента Януковича закрила, та однойменного видавництва.
«Сто днів Широкої війни» – четверта книга діючого журналіста. Це своєрідна хроніка перших місяців, за влучним висловом автора, «Широкої війни» – повномасштабного вторгнення росії до України. Усі ті дні – у час окупації та звільнення області – автор перебував у рідному краї.
Основу оповіді складають щоденникові записи про початок вторгнення, перші втрати і перемоги, зведення з фронту, оповіді свідків та бійців спротиву, спостереження про життя в блокадному місті та зрештою вигнання окупантів із Чернігівщини і її поступове відновлення.
Червоною ниткою в книзі проходять роздуми про чин і покликання журналістики і журналістів у переломову для народу добу.
Photo Art Project Erotics in Photography: From Analogue to Digital. Part 2
Authors: Kukorenchuk Volodymyr , Vdovychenko Nataliia , Bondar Valeriia 
Published: December 2022

The author’s idea. The idea of this photographic project was to create an erotic photographic work, namely such images that contain elements of fine art, which are closely intertwined with the myths and legends of ancient Greece. Throughout photographic history, both historical aspects and stylistic images of the visual art of each era are explored and intersected.
The photographic project is based on the story of characters such as Eros, and the three graces – Innocence, Beauty, and Love. During the development of the storyline, the characters go through the ages, their aesthetics, and expressiveness. The passage of time and the development of society in terms of morality change the attitude toward the naked human body and its interpretation.
The analysis of the beauty of the human body in various forms of sensuality is carried out. It is established that eroticism is the result of the process of ontogenetic, and cultural development and expresses the individual psychological and semantic components of the human body’s uniqueness. And photography, as the most common way of visual communication, has formed modern ideas about it.
Media Library as a Resource Center for Quality Assurance of the Educational Process
Authors: Khrushch Svitlana 
Published: December 2022

The purpose of the article is to study the activities of media libraries in the context of the educational process, as well as to highlight modern innovative approaches to the organization of a qualitatively new educational space.
Research methodology. In the process of the study, general scientific methods such as hypothetical method, method of analysis and synthesis were used, which allowed the author to analyze the activities of media libraries in the educational context in terms of resource provision of the quality of the educational process.
The scientific novelty of the research is to highlight modern approaches to the organization of innovative educational space with the involvement of information technology to provide quality information services aimed at educational and scientific activities.
Conclusions. The educational component is a priority in the activities of libraries, so it is important to provide access to quality scientific and educational information. In addition to providing a wide range of information services, the library should be a space for communication between different social groups to promote education and implement the concept of lifelong learning. Thanks to the activities of the Ukrainian Library Association, which signed a Memorandum of Cooperation with the Ministry of Digital Transformation to promote the development of digital literacy, a large number of libraries in Ukraine have become educational hubs for improving the digital skills of the population based on the platform Diia. Digital Education. Most Ukrainian libraries are implementing educational projects aimed at improving knowledge in various fields of science and culture. This article reviews and analyzes the domestic and foreign experience of media libraries as educational hubs aimed at creating and providing access to qualitatively new educational content.
Open Science: the Role of Universities and Libraries in Modern Changes in Scientific Communication
Authors: Yaroshenko Tatiana , Serbin Oleh , Yaroshenko Oleksandra 
Published: December 2022

The purpose of the article is to summarize the main concepts and trends in the field of open science, as well as the main relevant policies, services, and resources that can be useful for universities and academic libraries in their research and academic strategies.
The research methodology of the study is based on the application of analysis and synthesis methods, which made it possible to achieve the stated purpose of the article and to obtain reasonable conclusions.
The scientific novelty of the results obtained is to clarify the role of universities and academic libraries in promoting the principles and ideas of open science, presenting numerous applications to researchers, and learning to create appropriate infrastructure and services.
Conclusions. Attention is drawn to the radical transformation of scientific communication, the creation of new knowledge through research, and their dissemination through training and publications. The need to realize the value of research data, which provides many new opportunities not only for further research of other scientists in the global world but also for teaching, administration, partnership and strategic planning, is emphasized. The conclusion is made about the need to participate in open scientific practices, to open scientific data and scientific results, and to make them available to the scientific community and the general public.
Computer Graphics. Overview of CAD Technologies
Authors: Ovcharuk Iryna , Ovcharuk Volodymyr 
Published: December 2022

The purpose of the article is to review computer-aided design systems (CAD systems), types of CAD systems and their features.
The research methodology consists in reviewing and conducting an analysis of modern technologies designed to automate design work in various industries, analyzing the advantages and disadvantages of existing design systems.
The novelty of the study. The types of CAD systems, namely CAE/CAD/CAM systems, which are used in various sectors of the national economy; classification and examples of systems by application, namely architectural and construction (AEC CAD), mechanical (MCAD), electronic (ECAD), technological (CAPP) are considered. The article also presents product data management systems, engineering calculation support and analysis systems and examples of such systems.
Conclusions. The material presented in the article makes it possible to form an idea of the full life cycle of manufacturing a product in various fields of industrial and agricultural activity from the preliminary design, which is designed by the system, to the final stage of design – process control, preservation of complete information about the product from geometric characteristics to the analysis and calculation of engineering characteristics, which include, for example, solid mechanics and solving various problems in the field of physics, namely fluid dynamics, voltage, electromagnetics Without these systems today it is impossible to imagine high-quality production of structures, devices in any field of industrial and agricultural activity.
Experience and Prospects of Artificial Intelligence Technologies Application in the Film Industry
Authors: Trach Yuliia 
Published: December 2022

The purpose of the research is to summarize the experience and outline the prospects for the application of artificial intelligence technologies in the film industry.
The research methodology is based on the application of general scientific methods of analysis and synthesis, which made it possible to properly analyze the subject of research.
The scientific novelty of the results obtained is to generalize the experience and outline the prospects for the use of artificial intelligence technologies in the film industry.
Conclusions. It is emphasized that AI technologies in the cultural and artistic sphere not only complement the process of producing artistic works but also can significantly change the entire industry, which raises debates about the likelihood of biased and uniform AI decisions, as well as the fact that AI does not take into account cultural shifts and changes in trends that will occur in the future, etc. In the future, the degree of AI involvement in creative processes will only increase. The more AI technologies are used in the creative process, the more the value of ideas and concepts increases – it is new ideas that will determine the nature of art development. It was emphasized that numerous controversial issues of the use of artificial intelligence technologies in the film industry have yet to be explored. In particular, not only the impact of AI technologies on the film production process but also the tendency in cinema to change the attitude of society to potential threats associated with artificial intelligence requires further study. Society is beginning to realize the need not only for “useful cooperation” between technology and humanity but also for society to develop priorities for the use of technology, including focusing on social values, empowerment, contributing to shaping the future by and for people, etc. This requires responsible management of technologies, control over their use, and justification of the optimal implementation of values in their development.