bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
PENGEMBANGAN MEDIA ELEKTRONIK PADA PEMBELAJARAN IPA MATERI PEREDARAN DARAH MANUSIA
Authors: Nafisah Nur Asfi , Rahayuni Galuh , Dwiyanti Aris Naeni 
Published: April 2023

Tingkat kemampuan penguasaan teknologi sangat berpengaruh untuk keefektifan dalam pembelajaran. Guru harus mempunyai wawasan dan keahlian teknologi guna menentukan metode dan media yang digunakan. IPA di SD menekankan penanaman konsep termasuk pada materi Peredaran Darah Manusia. Tujuan penelitian ini adalah untuk mengembangkan dan mengetahui kelayakan media elektronik PEDAMALA (Peredaran Darah Manusia dengan Lagu) sebagai upaya membantu penyampaian materi. Penelitian ini menggunakan jenis penelitian Research and Developement (R&D) dengan model penelitian ADDIE. Langkah dalam penelitian ini ada 5 tahap, yaitu: Analyze (Analisis), Design (Desain), Development (Pengembangan), Implementation (Implementasi), Evaluation (Evaluasi). Pembatasan dilakukan dengan alasan disesuaikan dengan kebutuhan peneliti, yaitu mengembangkan media dan menguji kelayakan media. Data yang diperoleh selama penelitian adalah validasi ahli serta respon guru dan siswa. Hasil penelitian menunjukan: (1) pengembangan media dimulai dengan menulis lirik dan menciptakan lagu, recording, menggambar animasi dan membuat video. (2)media elektronik PEDAMALA memperoleh penilaian dari ahli media sebesar 95% dengan kriteria sangat layak, ahli materi sebesar 91,7% dengan kriteria sangat layak, ahli bahasa sebesar 75% dengan kriteria layak dan ahli musik/lagu sebesar 92,8% dengan kriteria sangat layak. Tahap implementasi pada uji kelompok kecil sebesar 93,5% dengan kriteria sangat layak, dan uji kelompok besar 9,5% dengan kriteria sangat layak.
PERAN GURU DALAM MENUMBUHKAN RASA NASIONALISME SISWA KELAS V SDN 5 NAGRI KALER
Authors: Mustikaati Wina , Muharam Agus , Khoirunnisa Anis , Khusnah Kharisma Nurul , Rakasiwi Neng Putri 
Published: April 2023

Pendidik memiliki peran penting dalam keberlangsungan proses belajar mengajar. Undang-Undang No. 14 tahun 2005 mengenai Guru dan Dosen Pasal 4 menyatakan guru berperan menjadi pelaku proses pembelajaran dan memiliki fungsi dalam meningkatkan mutu pendidikan nasional menjadi lebih baik. Tujuan dari pengamatan yang dilakukan agar didapatkannya peran dan metode yang efektif guna menumbuhkan rasa nasionalisme kepada peserta didik. Penelitian kualitatif adalah jenis metode yang dipakai saat penelitian berlangsung. Penelitian dilakukan melalui pengamatan, hasil wawancara dan bukti dokumentasi dalam memperoleh data sebenarnya dari lapangan. Peran guru dalam menanamkan rasa nasionalisme siswa diwujudkan di dalam kelas melalui mata pelajaran PKN yang berhubungan erat pada kehidupan sehari-hari dalam kegiatan proses belajar mengajar. Penelitian membahas bagaimana menanamkan rasa nasionalisme kepada anak sekolah dasar melalui pembelajaran PKN di kelas, upacara bendera dan kegiatan pramuka. Adanya penelitian ini bermanfaat bagi masyarakat Indonesia, khususnya di sekolah dasar, karena dapat menanamkan rasa nasionalisme salah satunya melalui pembelajaran PKN.
Kata Kunci: Guru, Siswa, Nasionalisme, PKN
Exploring the structural characteristics of the Adult Social Care Outcomes Toolkit (ASCOT) and ASCOT-Carer
Authors: Rand Stacey , Towers Ann-Marie , Malley Juliette , Silarova Barbora 
Published: April 2023

Background: Measurement models inform the approach to assess a measure’s validity and also how a measure is understood, applied and interpreted. With preference-based measures, it is generally accepted that they are formative; however, if they are applied without preferences, they may be reflective, formative or mixed. In this study, we sought to empirically test whether the reflective, formative or mixed measurement model best describes PBMs of social care-related quality of life (ASCOT, ASCOT-Carer). We also explored the network approach, as an alternative. Methods: ASCOT and ASCOT-Carer data were analyzed using confirmatory factor analysis and Multiple Indicators Multiple Causes models to test reflective, formative or mixed measurement models, respectively. Network analysis of partial correlations using the Gaussian graphical model was also conducted. Results: The results indicated that the reflective measurement model is the worst fit for ASCOT and ASCOT-Carer. The formative or mixed models may apply to ASCOT. The mixed model was the best fit for ASCOT-Carer. The network analysis indicated that the most important or influential items were Occupation and Personal cleanliness and comfort (ASCOT) and Time and space and Self-care (ASCOT-Carer). Conclusions: The ASCOT and ASCOT-Carer are best described as formative/mixed or mixed models, respectively. These findings may guide the approach to the validation of cross-culturally adapted and translated versions. Specifically, we recommend that EFA be applied to establish structural characteristics, especially if the measure will be applied as a PBM and as a measure of SCRQoL. Network analysis may also provide further useful insights into structural characteristics.
What are women’s experiences of seeking to plan a vaginal breech birth? A systematic review and qualitative meta-synthesis
Authors: Roy Ritika , Gray Cecilia , Prempeh-Bonsu Charlene Akyiaa , Walker Shawn 
Published: April 2023

Background: Guidelines for breech management at term emphasise choice and informed decision-making. Despite this, the choice of vaginal breech birth (VBB), is not always available or accessible. We aimed to describe the experiences of women seeking a VBB as reported in primary research and to offer strategies for improving this experience that are grounded in evidence. Methods: We conducted a systematic review and qualitative meta-synthesis of the results, using grounded theory analysis methods (PROSPERO registration CRD42021262380), with literature published between January 2000 and February 2022. Seven databases were searched. Our review included literature about women with breech presentation, who sought a planned or unplanned VBB. Studies considering only experiences of alternative management (e.g. caesarean, external cephalic version), and those investigating healthcare workers’ experiences were excluded. Covidence systematic review software was used for screening and quality assessment. Qualitative data were extracted using NVivo software (20.5.0). Data were analysed through an iterative process based on constant comparison methods, with an iterative and reflexive code generation process. Codes were then arranged into ‘categories of experience’, which gave rise to over-arching themes. Results: Our review included 19 studies. We present one overarching theory: ‘Women who wish to plan a vaginal breech birth seek connected autonomy’. Our schematic, depicting this theory, includes seven main categories of experience: paternalistic healthcare; emotional turmoil; judgement and self-doubt; mother vs society: refusing to conform; isolated but united by breech; welcomed direction; and supported self-determination and self-efficacy. Conclusions: Women seeking to plan a VBB feel vulnerable and wish to connect with capable and confident healthcare providers. To meet their needs, services should be designed so that they can connect with clinicians who are willing and able to support their autonomy. Services should also seek to limit their exposure to disrespectful and judgemental interactions with healthcare providers.
ПОНЯТТЯ ТА ОСОБЛИВОСТІ ПРАЦЕВЛАШТУВАННЯ В УКРАЇНІ
Authors: Лець О.В. 
Published: April 2023

Стаття присвячена дослідженню поняття працевлаштування та особливостей його праворозуміння. У статті автор розкриває наукові погляди на термін «працевлаштування», а також зазначає його нормативні визначення у чинному законодавстві України. Відзначається, що термін «працевлаштування» носить різноманітний характер та простежується залежність розуміння цього терміну відтих суспільних відносин, на регулювання яких спрямований нормативний акт. Запропоновано під працевлаштуванням розуміти сукупність правовідносин, які опосередковують включення різних верств населення (громадян, іноземців, апатридів) у трудову діяльність, забезпечуючи їх зайнятість.Здійснюючи аналіз визначення працевлаштування, автор дійшов висновку, що в сукупності наявнів науці визначення працевлаштування розкривають його ознаки, серед яких основними є наступні: 1)працевлаштування є однією з гарантій реалізації права громадян на працю та інших прав у сфері зайня-тості (права на захист від безробіття, на вибір виду зайнятості та ін.); 2) його зміст та особливості охоплюють участь у влаштуванні громадянина на роботу спеціально уповноважених органів (державних і недержавних), яке породжує встановлення правовідносин із працевлаштування, що відсутнє при самостійному влаштуванні на роботу; 3) завданням працевлаштування є надання громадянам допомоги в пошуку роботи і влаштуванні на неї, а роботодавцям - в підборі необхідних працівників, задоволенні потреби в робочій силі. Успішне її вирішення неможливе без урахування в правових нормах про працевлаштування інтересів громадян, роботодавців і держави; 4) працевлаштування здійснюється в двох основних формах: формі сприяння громадянам у пошуку роботи і у формі забезпечення роботою. Перша форма поширювалася на всіх громадян, які могли вдатися до сприяння органів працевлаштування в пошуку роботи (рекомендаційний характер напрямів працевлаштовуючих органів, видача органом з працевлаштування такого напрямку громадянину не породжує обов’язок роботодавця прийняти його на роботу). Друга форма - лише на окремі категорії осіб (наприклад, осіб з інвалідністю, неповнолітніх). У цьому випадку на роботодавця покладається обов’язок у сприянні забезпечення роботою.
Ключові слова: працевлаштування, зайнятість населення, трудові відносини, праця, трудова діяльність.
РЕАЛІЗАЦІЯ ДИСТАНЦІЙНИМИ ПРАЦІВНИКАМИ ПРАВА НА ПРАЦЮ ТА ВІДПОЧИНОК
Authors: Остапенко Ю.О. 
Published: April 2023

Стаття присвячена з’ясуванню особливостей реалізації в Україні права на працю та відпочинок працівниками, які працюють на підставі трудових договорів про виконання роботи поза приміщеннями, що контролюються роботодавцем (дистанційними працівниками). Досліджується загальна сутність права на працю, а також встановлюються основні фактори, які шкодять реалізації цього невід’ємного права дистанційного працівника (зокрема, серед таких проблем є те, що роботодавці досить часто схиляють працівників до укладання нетрудових договорів, маскуючи трудові відносини цивільно-правовими). Також автором уточняється загальна сутність права дистанційного працівника на відпочинок, а також практичні перешкоди на шляху реалізації цього права (серед таких проблем є те, що працівники не завжди мають навики ефективної організації трудової діяльності, роботодавці досить часто визначають несправедливі обсяги роботи та строки їх виконання, а окремі види робіт не можуть виконуватись у межах збалансованого режиму праці та відпочинку). Обґрунтовується, що внесені законодавцем у 2021 році зміни до Кодексу законів про працю в частині регулювання правового статусу дистанційних працівників, хоча й є позитивним виявом процесу гуманізації унормування процесів і відносин у сфері праці, утім, засвідчують потребу комплексного упорядкування трудових відносин за участю дистанційних працівників.
Ключові слова: гнучка зайнятість, дистанційна робота, дистанційний працівник, право на відпочинок, право на працю, реалізація трудових прав, реформа трудового права, ринок праці.
ДЕРЖАВНИЙ КОНТРОЛЬ ЗА РИНКОМ НАФТОПРОДУКТІВ: ГОСПОДАРСЬКО-ПРАВОВИЙ АСПЕКТ
Authors: Солодченко С.В. 
Published: April 2023

У статті розглядаються правові засади державного контролю на окремому ключовому для економічної безпеки держави ринку – ринку нафтопродуктів України. Визначено місце відносин державного контролю серед господарських відносин, а саме – серед організаційно-господарських відносин, принципи державного контролю, які є загальні для всіх галузей та сфер національної економіки. Висвітлено особливості здійснення державного контролю та його окремого елементу – державного нагляду за ринком нафтопродуктів у воєнний час. Надано оцінку процесу дерегуляції господарської діяльності, який безпосередньо вплинув і на ринок нафтопродуктів в Україні та правове забезпечення його функціонування, збору статистичних даних на ринку, як підстави для прийняття управлінських рішень та рішень щодо здійснення додаткових регуляторних заходів з метою стабілізації ситуації відносно забезпечення економіки й оборони України нафтопродуктами (паливом). Підтримано пропозиції окремих державних органів щодо посилення впливу держави на ринок, в тому числі можливості здійснювати заходи, направлені на запобігання дефіциту. Зроблено висновок про те, що державний контроль (та нагляд як складовий елемент) входить до сукупності організаційних господарських правовідносин, а саме: до їх окремого виду – організаційно-функціональних правовідносин.
Ключові слова: державний контроль, господарське право, організаційно-господарські відносини, ринок нафтопродуктів.
ГВІДО ФОН САМСОН-ГІММЕЛЬШТЕРН В ІСТОРІЇ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ АКАДЕМІЇ МУЗИКИ
Authors: Ryabtseva Irina 
Published: April 2023

Мета статті – оприлюднення результатів пошукової та аналітичної роботи з виявлення інформації про перебування композитора й диригента Гвідо фон Самсон-Гіммельштерна (1871−1941) (нім. − Guido Hermann Claudius Wilhelm von Samson-Himmelstjerna) в Україні, його плідну діяльність у Києві та в Катеринославі (сучасне м. Дніпро) у 1918−1920 рр. Методи представленої наукової розвідки спираються на теоретичні та практичні засади музичного джерелознавства, на принципи історизму та системного порівняльного підходу, що виступають базовим підґрунтям теорії пізнання. Наукова новизна статті полягає у виявленні, характеристиці та оприлюдненні документу, що засвідчує факт урочистого відкриття консерваторії в Катеринославі 16 лютого 1919 р. на чолі з директором Г. фон Самсон-Гіммельштерном; в обґрунтуванні необхідності повернення в історичну панораму української музичної культури постаті Гвідо фон Самсон-Гіммельштерна, а також у публічний сучасний виконавський простір Сонати D-dur для фортепіано Г. фон Самсон-Гіммельштерна, що впродовж останнього століття залишалась невідомою музичній спільноті. Здійснення історичної ретроспективи, як одного з маркерів регіонального культурно-інформаційного поля, а також часткове висвітлення творчої діяльності музиканта, − стануть у нагоді для заповнення певних прогалин не тільки в регіональній, а й в національній музичній історіографії. Висновки: проведена джерелознавча розвідка надає підстави для редагування наявних публікацій у базових інформаційних джерелах, інформаційно-довідникових виданнях про історію Дніпропетровської академії музики, що стосуються зазначення точної дати офіційного відкриття консерваторії у м. Катеринославі (нині м. Дніпро), прізвища першого очільника навчального закладу; для підготовки нових публікацій у базових довідниково-інформаційних виданнях про перебування Гвідо фон Самсон-Гіммельштерна в Україні в період 1918−1920 рр., із зазначенням сфер його діяльності та посад; для включення в концертний та педагогічний репертуар сучасних українських виконавців Сонати D-dur для фортепіано Г. фон Самсон-Гіммельштерна.
НУАР-СТИЛЬ В СУЧАСНІЙ ОПЕРІ ТА ПРИНЦИПИ СИМУЛЬТАННОСТІ ЇХ РЕЖИСЕРСЬКОЇ ІНТЕРПРЕТАЦІЇ
Authors: Shchitova Svitlana 
Published: April 2023

Мета статті – визначення дії нуар-стилю в операх 2000-х років. Стиль, притаманний насамперед кіномистецтву, виявляє себе так чи інакше в сучасних оперних проєктах – різних за жанром, стилем, сюжетами. Нуар‑стиль органічно поєднується з драматургією симультанного типу, що підкреслено їх режисерською інтерпретацією. Серед відібраних творів – опери композиторів-авангардистів 2000-х років: Д. Куртага («Кінець гри» за п’єсою С. Бекета «Ендшпіль»), К. Цепколенко (опера-нуар «Синдром Доріана» за романом О. Вайлда «Портрет Доріана Грея»), Р. Гриньківа та І. Разумейка (археологічна опера «Chornobyldorf»). Методи дослідження. При розглядання заявленої теми були задіяні естетичний, музично-культурологічний, порівняльно-історичний методи, метод аналогій для вияву рис симультанності драматургії та ознак стилю «нуар» в оперному жанрі. Наукова новизна статті полягає у першій спробі виявити особливості нуар-стилю в сучасних операх. Стиль розглядається з точки зору його поєднання із симультанною драматургією в режисерській інтерпретації. У висновках представленої наукової розвідки сконцентровані музично-режисерські особливості нуар-стилю в полістилістичних операх К. Цепколенко, Д. Куртага, Р. Гриньківа та І. Разумейка, де переплітаються фантасмагорія і символічність, алегоричність і футуристичність, обрядовість та ритуальність, архаїчність і сучасність, абсурдність і симультанність. Об’єднуючим фактором стає відчуття / присутність феномену «двосвіту» з протиставленням або паралельним співіснуванням обох світів – внутрішнього і зовнішнього, реального й нереально-ілюзорного, або роздвоєного внутрішнього. Така багатоплановість суміщається з концептуальністю заявлених оперних вистав, що робить їх унікальними і значущими. Доказом цього є визнання означених опер кращими зразками жанру на сучасному етапі.
ХОРОВЕ МИСТЕЦТВО КИТАЮ ДРУГОЇ ПОЛОВИНИ ХХ СТОЛІТТЯ: ІСТОРИКО-СТИЛЬОВИЙ ЕКСКУРС
Authors: Fan Liu , Stakhevysh Halyna 
Published: April 2023

Мета статті – висвітлити трансформацію стильових засад хорового мистецтва Китаю другої половини ХХ століття крізь призму соціально-політичних і національно-культурних зрушень часу. Методи дослідження. В якості основних у презентованій науковій статті застосовуються історико-порівняльний, інтонаційно-стильовий, структурно-системний методи аналізу хорової творчості Китаю другої половини ХХ століття. Акцентується на питаннях музичної образності творів, на розвитку хорової фактури як носія музичної виразності. Поряд з теоретичними, використовуються практичні методи: збиральний та описовий. Наукова новизна. Особливості та специфіка стильових змін у хоровій творчості в Китаї розглядаються у їх взаємозалежності із соціально-політичними зрушеннями в країні у другій половині ХХ століття. У такому аспекті, а саме – відображенні соціально-політичних зрушень як чинника зміни музичної стилістики хорових творів – заявлена тематика у зарубіжному та українському музикознавстві не висвітлювалась, що й становить новизну даної статті. Висновки. Констатовано, що розвиток хорового мистецтва Китаю весь час був пов’язаний і визначався соціально-політичними та національно-культурними умовами розвитку в цілому. Встановлено основні етапи та стильові особливості розвитку хорової справи в Китаї у другій половині ХХ століття: перше сімнадцятиріччя (1949 – 1966), період «культурної революції» (1966 – 1976), етап реформ і «відкритості» (1980 – 1990-ті роки). Відзначено, що трансформації у китайському політичному житті яскраво проявились у стильових тенденціях хорової творчості. Проаналізовано стильові особливості хорових творів, які мали значні відмінності в кожний період розвитку. Виявлено, що в окреслене півстоліття в хоровому мистецтві Китаю були максимально закумульовані всі основні напрямки його подальшого розвитку.
СОНАТА ДЛЯ ФЛЕЙТИ І ФОРТЕПІАНО У ТВОРЧОСТІ Ф. ГОБЕРА: ДО ВИЗНАЧЕННЯ ІНДИВІДУАЛЬНО-КОМПОЗИТОРСЬКОГО СТИЛЮ
Authors: Andriianova Oksana 
Published: April 2023

Мета статті полягає у визначенні жанрово-стильових особливостей флейтових сонат Ф. Гобера, які у комплексно-системній взаємодії репрезентують індивідуальний стиль відомого французького композитора. Методологія дослідження спирається на комплексне використання системного та структурно-функціонального методів, компаративістики, музично-історичного підходу, а також музикознавчого методу жанрово-стильового аналізу. Наукова новизна пропонованої роботи полягає у вивченні флейтових сонат Ф. Гобера в аспекті їх індивідуально-стильової репрезентативності та особливостей композиторської інтерпретації традицій сонатного жанру. Висновки. У трьох сонатах для флейти і фортепіано Ф. Гобера яскраво й переконливо представлені характерні особливості індивідуального стилю французького композитора: авторська концепція сонатного циклу, що наслідує та творчо переосмислює традиції барокової та романтичної камерно-ансамблевої музики в контексті національно-культурних підстав французького музичного мистецтва; майстерне володіння технічним та семантичним арсеналом флейтового тембру, що базується на імпресіоністично-колористичному звуковому образі інструмента; схильність до пасторальної семантики флейтового тембру, що відтворює давні традиції французької інструментальної музики та надає флейтовій сонаті у творчості композитора ХХ століття особливого естетизму та акустичної вишуканості; барвистість гармонійною мови, тонке почуття нюансів ансамблевої фактури. У творчості Ф. Гобера склалася стійка жанрова модель сонати для флейти та фортепіано з певними функціями та особливостями будови, закріпленими за кожною із частин. Найбільш характерною ознакою цієї моделі є те, що перша частина не є визначальною у сенсі жанрової специфіки, оскільки у ній суттєво нівельовані ознаки сонатної композиційної схеми.
УКРАЇНСЬКІ ЖІНКИ-КОМПОЗИТОРКИ ВЕЛИКОЇ БРИТАНІЇ В ЄВРОПЕЙСЬКОМУ КУЛЬТУРНОМУ ДІАЛОЗІ
Authors: Berehova Olena 
Published: April 2023

Метою статті є дослідження творчої діяльності представниць різних поколінь української діаспори у Великій Британії, композиторок Стефанії Туркевич-Лукіянович, Галини Овчаренко та Ірини Гоулд в контексті українсько-британського культурного діалогу. Методи дослідження: використано методологію біографістики, культурології, контекстної аналітики, жанрово-стильового аналізу композиторської творчості. Наукова новизна статті полягає в здійсненні гендерних студій в українському музичному мистецтві, актуалізації в українському музикознавстві імен незаслужено вилучених під час радянського колоніального періоду історії музики України і маловідомих у сьогоденні талановитих композиторок, педагогинь, музично-громадських діячок С. Туркевич-Лукіянович, Г. Овчаренко, І. Гоулд. Висновки. Розглянуті творчі постаті трьох яскравих українських жінок-композиторок – представниць різних поколінь, які з різних причин опинилися у Великій Британії, але не втратили зв’язку зі своєю етнічною батьківщиною. Перебування в іншомовному та інокультурному оточенні змушувало їх не лише інтегруватися в нове середовище, розкривати свій творчий потенціал, а й одночасно спрямовувати значні зусилля на промоцію української культури, створення позитивного іміджу України засобами культури і мистецтва, виступати культурними амбасадорами України за кордоном. Всі жінки-композиторки продемонстрували прагнення до постійного самовдосконалення та глибоку зацікавленість у європейській музичній освіті найвищого рівня. У композиторській творчості героїні статті органічно поєднують європейські та українські національні музичні традиції, тяжіють, з однієї сторони, до засвоєння модерних європейських тенденцій і новаторських пошуків у жанрах симфонії, кантати, ораторії, інструментального концерту тощо, а з іншої – до жанрової сфери музики для дітей. Відзначимо в цьому контексті визначний внесок кожної з трьох композиторок у розвиток дитячого музичного театру та педагогічного репертуару для дітей. Творча діяльність українських жінок-композиторок Стефанії Туркевич-Лукіянович, Галини Овчаренко та Ірини Гоулд сприяє розвиткові українсько-британських культурних відносин, утвердженню образу України як високорозвиненої передової європейської країни з власними традиціями, історією та культурою.