bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Situating Meditation Apps Within the Ecosystem of Meditation Practice: Population-Based Survey Study
Authors: Lam Sin U , Xie Qiang , Goldberg Simon B 
Published: April 2023

Background
Meditation apps have the potential to increase access to evidence-based strategies to promote mental health. However, it is currently unclear how meditation apps are situated within the broader landscape of meditation practice and what factors may influence engagement with them.

Objective
This study aimed to clarify the prevalence and correlates of meditation app use in a population-based sample of individuals with lifetime exposure to meditation in the United States. In addition, we sought to identify the concerns and desired features of meditation apps among those with lifetime exposure to meditation.

Methods
A total of 953 participants completed an initial screening survey. Of these 953 participants, 434 (45.5%) reported lifetime exposure to meditation and completed a follow-up survey (434/470, 92.3% response rate) assessing their meditation app use, anxiety, depression, loneliness, initial motivation for meditation, and concerns about and desired features of meditation apps.

Results
Almost half (434/953, 45.5%) of the participants who completed the screening survey reported lifetime exposure to meditation. Among those with lifetime exposure to meditation (ie, meditators), more than half (255/434, 58.8%) had used meditation apps at least once in their lives, and 21.7% (94/434) used meditation apps weekly or daily (ie, active users). Younger age, higher anxiety, and a mental health motivation for practicing meditation were associated with lifetime exposure to meditation apps. Among meditators, those with lifetime exposure to meditation apps were more likely to report concerns about apps, including concerns regarding the cost and effectiveness of apps, time required for use, technical issues with apps, and app user-friendliness. Meditators who used meditation apps weekly or daily (ie, active users) were younger, less likely to be men and non-Latinx White individuals and have lower income, and more likely to have an initial spiritual motivation for meditation. Active users reported more concerns regarding usability and technical problems and were less likely to report disinterest in apps. Headspace and Calm were the most frequently used apps. Tips and reminders for practice, encouragement of “mini” practices, and mental health content were the most desired features. Participants were less interested in social features (eg, the ability to communicate with other users or teachers).

Conclusions
Meditation apps are commonly used by meditators in the United States, with a higher use among certain demographic groups. Future studies may increase user engagement in meditation apps by addressing concerns (eg, cost and effectiveness) and incorporating desired features (eg, tips and reminders for practice).
William Luther Pierce’s The Turner Diaries on Neo-Nazi Violence Language Usage in Social Media Propaganda “Unite The Right” Rally
Authors: Pratama Yesaya Parasian 
Published: April 2023

The US has a long history of revolution where the ideological and cultural systems are deep rooted in the people. Apart from its democratic system, the country is also full of conservative ideology of racism, where one of them is Neo Nazi. This article employs in-depth method using Structural-Functional Approach to describing how neo-Nazi compiling their power as a group, Critical Discourse Analysis to analyze how William Luther Pierce’s The Turner Diaries can make impact of the movement, and Neo-Nazi as a white supremacy ideology based on post-nationalism concept showed that the similar norms and perspective in different countries can lead to unity and integration as well as omit borders from Germany to the United States. Moreover, factors of language and government system can also intensify of the method result. From the confederation and The Turner Diaries, the ideas of white supremacy were disseminated and manifested through the parade and Jason Kessler’s propaganda in social media towards the campaign of anti-Jewish, Asian, and black people. All the factors matter for the neo-Nazi movement to run the rally and the fuel for defending their identity.
Remembering Baraka’s Dutchman: A Comparative Study of Absurd Dramaturgy on the Racial Absurdity
Authors: Aji Wahyu Seno , Sriastuti Anna 
Published: April 2023

Dutchman belongs to Afro-American Drama. In its portraying of racial problem, Dutchman is different from other black American plays as it has largely moved to the abstract and symbolic form. While Dutchman strongly indicates segregation and a kind of open conflict with the white society, many others black literature largely focus on Black Society or family’s internal conflicts. Goes along with its abstract presentation, Dutchman tends to represent the general and ‘eternal’ blacks rather than the blacks framed in social institution such as family, job, and others. Despite common accepted classification that separates ethnic literary work as strongly political and absurd theatre as metaphysical, Dutchman’s technique is strikingly similar to the absurd where content and form/technique blends. This study is to explore the tension in The Dutchman by showing its similarities and differences from both the conventional absurd play and Black literary work and to propose possible literary and social background that explain such phenomenon, which is, a racial play that takes absurdist style or as a literary act of continuing absurdist style on the racial ground. In doing so, this study uses a comparative literature approach by comparing The Dutchman with Eugene Ionesco's The Lesson and Edward Albe's The Zoo Story. In afro-american drama, there was a time when racial conflict was a condition that created a movement to a more abstract/ symbolic form similar to the Absurd play. It’s a kind of reminder for the metaphysical dramatist, a reminder of what really matter in the real world.
Probing the Association between Acute Kidney Injury and Cardiovascular Outcomes
Authors: McCoy Ian E. , Hsu Jesse Y. , Zhang Xiaoming , Diamantidis Clarissa J. , Taliercio Jonathan , Go Alan S. , Liu Kathleen D. , Drawz Paul , Srivastava Anand , Horwitz Edward J. , He Jiang , Chen Jing , Lash James P. , Weir Matthew R. , Hsu Chi-yuan ,   on behalf of the Chronic Renal Insufficiency Cohort (CRIC) Study Investigators
Published: April 2023

Background
Patients hospitalized with AKI have higher subsequent risks of heart failure, atherosclerotic cardiovascular events, and mortality than their counterparts without AKI, but these higher risks may be due to differences in prehospitalization patient characteristics, including the baseline level of estimated glomerular filtration rate (eGFR), the rate of prior eGFR decline, and the proteinuria level, rather than AKI itself.

Methods
Among 2177 adult participants in the Chronic Renal Insufficiency Cohort study who were hospitalized in 2013–2019, we compared subsequent risks of heart failure, atherosclerotic cardiovascular events, and mortality between those with serum creatinine–based AKI (495 patients) and those without AKI (1682 patients). We report both crude associations and associations sequentially adjusted for prehospitalization characteristics including eGFR, eGFR slope, and urine protein-creatinine ratio (UPCR).

Results
Compared with patients hospitalized without AKI, those with hospitalized AKI had lower eGFR prehospitalization (42 versus 49 ml/min per 1.73 m2), faster chronic loss of eGFR prehospitalization (−0.84 versus −0.51 ml/min per 1.73 m2 per year), and more proteinuria prehospitalization (UPCR 0.28 versus 0.16 g/g); they also had higher prehospitalization systolic BP (130 versus 127 mm Hg; P < 0.01 for all comparisons). Adjustment for prehospitalization patient characteristics attenuated associations between AKI and all three outcomes, but AKI remained an independent risk factor. Attenuation of risk was similar after adjustment for absolute eGFR, eGFR slope, or proteinuria, individually or in combination.

Conclusions
Prehospitalization variables including eGFR, eGFR slope, and proteinuria confounded associations between AKI and adverse cardiovascular outcomes, but these associations remained significant after adjusting for prehospitalization variables.
Analisis Sentimen Ulasan Aplikasi Jamsostek Mobile Menggunakan Metode Support Vector Machine
Authors: Fitriyana Vina , Lutfi Hakim  , Dian Candra Rini Novitasari  , Ahmad Hanif Asyhar  
Published: April 2023

Sentiment Analysis of Jamsostek Mobile Application Reviews Using the Support Vector Machine Method. Today's technology is evolving quickly, leading to new developments that have helped produce JMO and other mobile applications that can be useful to Indonesians. The reviews or comments in the JMO can be used as a gauge for quality and user satisfaction. This study aims to analyze the quality of JMO applications and classify reviews or opinions into positive, negative, and neutral categories through sentiment analysis. The Support Vector Machine method is used in this analysis process with a linear kernel approach to determine the level of accuracy of classifying JMO application reviews. Research shows that classifying the SVM method against sentiment analysis of reviews or JMO application reviews produces the best accuracy scores, obtaining results with accuracy of 96%, precision of 92%, recall of 96%, and f1-score of 94%, while for the results of most reviews are positive category reviews with a total of 17.571.Keywords: sentiment analysis, JMO, SVM, linear kernel

Perkembangan pesat teknologi saat ini memunculkan inovasi baru untuk menciptakan berbagai aplikasi mobile yang dapat memberi kemudahan bagi masyarakat Indonesia, salah satunya yaitu JMO. Penelitian ini bertujuan untuk menganalisis kualitas aplikasi JMO dan mengklasifikasikan ulasan atau opini kedalam kategori positif, negatif dan netral melalui analisis sentimen. Metode Support Vector Machine digunakan pada proses analisis ini dengan pendekatan kernel linear untuk mengetahui tingkat akurasi dari pengklasifikasian ulasan aplikasi JMO tersebut. Penelitian menunjukkan bahwa pengklasifikasian metode SVM terhadap analisis sentimen ulasan atau review aplikasi JMO menghasilkan nilai akurasi terbaik, didapatkan hasil dengan accuracy 96%, precision 92%, recall 96%, dan f1-score 94%, sedangkan untuk hasil ulasan terbanyak adalah ulasan berkategori positif dengan jumlah 17.571.Kata Kunci: analisis sentimen, JMO, SVM, kernel linear
Pengaruh Dukungan Teman Sebaya pada Kesejahteraan Psikologis Mahasiswa Mengerjakan Skripsi di Bukittinggi
Authors: Safitri Melan , Rusli Devi 
Published: April 2023

his study aims to find out the Influence of Peer Support on Psychological Well-Being in the Senior Students are Working on Their Thesis in Bukittinggi. The research design is used quantitative. This study useses a Likert scale. The scale used is the subjective well-being and peer support scale. The subjects in this study are 130 senior students are working on their thesis. Sampling uses insidental sampling technique. Based on the results with the calculation of regression test, the value of F is 26,503 with a significance of 0.000 (p<0.05) is obtained. These results indicate that there is significant influence in Peer Support on Psychological Well-Being in the Senior Students are Working on Their Thesis in Bukittinggi
ІВАН ЧЕНДЕЙ: ЯВЛЕННЯ ВИСОКИМ ВИРАЖЕННЯМ ДУХУ
Authors: Жулинський Микола 
Published: April 2023

У статті розкривається постать Івана Чендея як явлення високим вираженням духу. Доводиться думка про те, що це енергійна творча особистість, яка реагувала на актуальні питання національного буття, прагнула в слові виразити свої мистецькі інтенції. Художня картина світу, витворена І. Чендеєм, відповідала культурно-естетичним кодам національної культури. Наголошується на тому, що мова для письменника була тим таємничим, чарівним джерелом, із якого він черпав творчу енергію для образно-поняттєвого відображення розуміння себе і світу, себе у світі, світу в собі та задля витворення індивідуального художнього світу.
У статті з’ясовано, що Іван Чендей у своїй творчості виявляє безкомпромісне цілісне ставлення до відображува- ної дійсності, авторське світосприйняття посідає в кожному його творі домінантне становище, авторська думка відзна- чається філософською заглибленістю, емоційно-чуттєвим сприйняттям і переживанням драм і трагедій закарпатського люду.
Іван Чендей володів особливим даром інтуїтивно-інтелектуального проникнення в глибини людського буття та образного відтворення переважно в асоціативно-метафоричному вираженні почуттів, думок, переживань і сподівань верховинців. Історична доля закарпатця, руйнування його віковічного укладу життя верховинця, порушення гармонії людини і природи, занепад моралі й духовності, поява нових форм рабського самоприниження і суспільної мімікрії людини, ідеологічно-пропагандистське фальшування й маніпуляція владою сенсу людського життя, цинічна амораль- ність і безкарність партійно-радянського чиновництва та низка інших прикметних явищ і проблем соціальної дійсності
– все це покликало письменника максимально зосередитися на художньому дослідженні соціально-психологічної та морально-духовної природи людини.
Стверджується, що Іванові Чендею судилося піднятися власним Духом над гріховним світом компартійних пе- реслідувань, моральних знущань і принижень, заборон та інших репресивних засобів і витворити образним словом самобутній художній світ з особливою виражально-зображувальною системою, поетикою, символікою.
ЩОДЕННИКИ ІВАНА ЧЕНДЕЯ 1967–69 рр. ПІД ОКУЛЯРОМ ЕКЗИСТЕНЦІАЛІЗМУ
Authors: Царук Антоніна 
Published: April 2023

Актуальність обсервації Щоденників Івана Чендея зумовлена потребою пізнання внутрішнього буття людини доби тоталітаризму, зокрема періоду організованого громадського осуду світоглядної позиції письменника, відображеної в збірці «Березневий сніг», з наступним виключенням І. Чендея з партії та відстороненням від журна- лістської діяльності протягом дев’яти років. Для аналізу межової ситуації порогу морального вибору найістотнішими є 1967–69 роки, які дають усвідомлення ціннісного багажу і творчих здобутків, з якими було перейдено рубікон.
Мета роботи – дослідити відбиття психологічних емоцій та вербальних реакцій митця на життєві обставини, осмислити плин його свідомості як феномен внутрішньої свободи та духовний опір диктатові чужої волі. Це передба- чає вирішення низки завдань: вивчення особливостей психологічного досвіду самоусвідомлення і самоаналізу Чендея; класифікацію домінантних мотивів Щоденників та визначення художніх засобів їх реалізації.
Категорії самотності, внутрішньої свободи, усвідомленої моральної відповідальності за власний вибір, як і тра- гічної приреченості людського життя, слугують підставою для інтерпретації щоденників з позицій екзистенціалізму. Головна тематика щоденникових нотаток – духовність людини і суспільства. Серед підтем варто виокремити такі: по- кликання і служіння, талант і посередність, митець і влада, вплив оточення на реалізацію задуму і ціна внутрішньої свободи. Проаналізовано роль щоденника як діалогової потенції «ідеального» співрозмовника. Простежено визначаль- ні риси авторської стилістики (дифузія жанрів і прийомів, характерних для ораторського мистецтва, публіцистики, фольклору, малої прози) і зміни в інтонуванні тексту. Щоденники Івана Чендея продукують висновок про лабораторію духу в роботі над словом, а поетика віддзеркалює протидію перманентним ситуаціям абсурду як спосіб волевиявлення й утвердження принципових засад художньої творчості – утвердження прекрасного через критику потворного.
АКТУАЛЬНІ ПИТАННЯ ЛІНГВОКУЛЬТУРОЛОГІЧНОГО ВИВЧЕННЯ ФРАЗЕМІКИ
Authors: Зимомря Іван 
Published: April 2023

Чинники утворення, значення, етимологія, історія та зв’язок із різними сферами діяльності людини продовжують привертати увагу нинішніх фразеологів. Вплив культури на формування й функціонування фразем вивчається нині в межах таких наук, як етнолінгвістика, лінгвокультурологія, когнітивна й контрастивна лінгвістика.
Головною метою лінгвокультурологічного вивчення фраземного складу мови є виявлення культурномовної ком- петенції представників сучасної мовної спільноти на основі опису культурних конотацій, що містяться в концептуаль- ному змісті мовних знаків. Національна специфіка фраземи визначається співвідношенням її з елементом матеріальної або духовної культури окремої спільноти, її історії, вірувань і звичаїв, географією проживання народу.
«Зообраз» як характеристика людини через тварину – те переносне значення, що фіксується словниками у відпо- відних статтях. Процес зоонімної номінації у цьому випадкові може відбуватися у двох напрямах: приписування твари- нам якостей, властивих людині, тобто шляхом антропоцентризму і наділення людини характеристиками, властивими представником тваринного світу – зооморфізму.
Когнітивний підхід до значення антропоцентричний за своєю суттю. Когнітивна лінгвістика нині є напрямом, у центрі уваги якого знаходиться мова як спільний когнітивний механізм, у якому досліджуються тільки ті когнітивні структури і процеси, які властиві людині як homo loquens. Із токи зору когнітивної семантики аналіз значень лексичних одиниць здійснюється за допомогою базових категорій реалізації концепту. Концептуалізація є однією з найважли- віших характеристик пізнавальної діяльності людини. Саме через концепти («стереотипи свідомості») здійснюється зв’язок мови з мисленнєвою діяльністю людини. Концепт як базова категорія когнітивної семантики, позначається сло- вом. Із когнітивної точки зору концепт – це ідеальна сутність, ментальна структура інтегрованого й систематизованого значення суб’єкта про певний фрагмент дійсності.
Прототипи – сутності соціально й культурно зумовлені, які часто змінюються й отримують нових представників. Вони дають змогу структурувати категорію, а значить і концепт, який є складним утворенням, ментальною репрезен- тацією, що визначає, як речі категоризуються і як пов’язані між собою.
У мові концепт може бути вербалізований окремими словами, словосполученнями, фраземами й цілими текстами.
ДИНАМІКА КОНЦЕПТУ УКРАЇНА В ХУДОЖНІЙ ПУБЛІЦИСТИЦІ В. ЯВОРІВСЬКОГО
Authors: Хавалджи Лідія 
Published: April 2023

Мету цього дослідження вбачаємо в тому, щоб вивчити особливості мовного втілення концепту Укра- їна в публіцистичних творах В. Яворівського, виявити його динаміку, зіставивши твори автора першого та другого пе- ріодів творчості. У роботі застосовуємо описовий та зіставний методи аналізу мовних фактів. Спостереження демон- струють, що лексема Україна у творах раннього періоду творчості вживана мало. Натомість маємо змогу простежити за особливостями використання лексеми земля, уживаної найчастіше зі значенням ʻкраїна, край, державаʼ та ʻrрунт, який обробляється і використовується для вирощування рослинʼ. Землю як живий організм письменник ідентифікує через приписування їй фітоморфних, анімалістичних, антропоморфних ознак. Українська земля, подана через призму людини, яка на ній проживає, постає як історія роду, як музей історії культури. У нарисах другого періоду творчості земля передусім постає як територія, на якій проживає український народ.
У публіцистичних роздумах В. Яворівського другого періоду творчості концепт Україна стає основним і визна- чальним, чим пояснюємо і високу частоту вживання лексеми Україна зі значення ʻкраїна, державаʼ, і функційну актив- ність похідних (український, українець, українка), і широке поле означень, які надають висловлюванню позитивного чи негативного забарвлення. З допомогою концепту Україна письменник створює патріотично забарвлений публіцис- тичний дискурс, найхарактернішими ознаками якого є ідеологічна та політична позиція адресанта й адресата (автора й читача), аксіологічні настанови суспільної думки, у якій особистісне «я» стає стильовою домінантою. Автор активно використовує словосполучення українська Україна, наша Україна, моя Україна, що уособлює духовну єдність суспіль- ства на засадах інтересів Незалежної держави. Символами Незалежної України в публіцистиці В. Яворівського висту- пають прізвища або імена відомих українців, які свого часу заклали підґрунтя українській незалежності, самобутності, ратували за відродження й утвердження української ментальності. Ці лексичні одиниці розглядаємо як культуреми.
ТВОРЧІСТЬ ПЕТРА СКУНЦЯ: НА ПЕРЕХРЕСТІ ЕПОХ
Authors: Ігнатович Олександра 
Published: April 2023

Петро Скунць (1942–2007) – лауреат Національної літературної премії ім. Т.Г. Шевченка належить до покоління письменників-шістдесятників. Перехрестя епох, ситуацій супроводжувало П. Скунця від народження: побачив світ під час другої світової війни; становлення його як особистості і поета припало на космічну еру, коли зі- ткнулися свободи шістдесятництва і репресії того ж десятиліття; загальнонаціональне визнання прийшло до нього теж на перетині епох, коли відходила радянська система і Україна здобула незалежність; відхід у вічність – знову на стику епох: ХХ століття і, як писав, «тисячоліття віри».
Символічні образи Христа, хреста, перехресних октав, розп’яття насичують поезію митця і стають містками між минулим і прийдешнім. Універсальний концепт хреста іде з міфів, і на прикладі набутку П. Скунця спостерігаємо не лише як глибоко вкорінений світ символів у наше єство, а й те, як він впливає на поетику творів нашого майстра, вигранюючись у антитезу, поетичну систему доказів, афоризм, ампліфікацію, утворюючи певне художнє зіткнення, перехрестя, при якому добуваються філософські смисли. Тож щедрий доробок поета спонукає до простеження шляхів трансформації художнього світу П. Скунця.
Простежуємо, що поезія П. Скунця стає зовнішнім проявом тих глибинних внутрішніх перетворень і його шукань, які з’явилися у результаті життєвих випробувань. Ці складники долі, упавши на відповідне родове підґрунтя і виховання П. Скунця, проросли в ньому здатністю до значущих трансформацій, які схильна витримати не кожна людина, бо проходять вони у вимірах: страждання, співстраждання, самопожертви, самоаналізу, самопізнання, вмінні побачити у самому собі протиріччя і збагнути їх єдність. Тобто стати Самістю – особистістю, котра перемагає, насамперед, себе, відкриваючи в собі «внутрішню людину». Тому, маючи безперечний поетичний талант, митець органічно й ментально зумів злитися зі своїм народом, землею, епохою і передати переживання у слові, що, як і належить мистецтву, живе поза часом, власне, як і символ хреста-перехрестя, який став знаковим для Петра Скунця і його творчості.