bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Global TEC forecasting based on deep learning techniques: a comparative study and perspectives for a Space Weather operational service
Authors: Molina Maria Graciela , Namour Jorge Habib , Cesaroni Claudio , Spogli Luca , Argüelles Noelia Beatriz , Asamoah Eric Nana 
Published: May 2023

The aim of this work is to present a global ionospheric prediction model
based on deep learning (DL) to forecast Total Electron Content 24 hours
in advance under different space weather conditions. Three different DL
techniques have been compared to select the most suitable for the
purpose of an operational service: Long Short Term Memory (LSTM), Gated
Recurrent Units (GRU) and Convolutional Neural Networks (CNN). The
modeling approach inherits and extends what has been proposed by
Cesaroni and co-authors (2020). We use TEC on 18 selected grid points of
Global Ionospheric Maps (GIMs) as the target parameter and Kp index as
the external input. We use a dataset from 2005-2016 for training and
testing, we also analyze case studies from 2017 under different
geomagnetic conditions. Results show that CNN models have better
predictive capabilities than the other two DL models, even under
geomagnetically disturbed conditions. Considering the first 24 hours of
forecasting, CNN exhibits errors between 0.5 and 2 TECu, while LSTM and
GRU errors can reach 3 TECu. We also show how all the proposed models
outperform the two naive models: the so-called “frozen ionosphere” and
a 27 days averaged model.
Moreover, we implemented the models using incremental training to update
them as new data arrives and thus the trained model is able to adapt to
rapid changes within the previous 24 hs to the forecasting. Thus, the
proposed model can be implemented in an operative manner for Space
Weather applications and services.
Alignment between Compensation-Contracting and Value-Relevance Roles of Revenues
Authors: Liu Hanni , Srivastava Anup , Yin Jennifer 
Published: May 2023

ABSTRACT
Revenue is the closest proxy in financial statements for market size and dominance, factors that determine the survival and future profits of modern corporations. Hence, revenue may contain value-relevant information, incremental to information contained in earnings. We find that revenue is used as a performance metric in executive compensation contracts when it provides information on equity valuation beyond the information provided by earnings. We call this occurrence an alignment between revenues’ contracting and the valuation roles. The alignment is higher for firms in newer industries, with investors who focus on revenue targets, with managers who provide revenue guidance, and with analysts who issue revenue forecasts. This alignment seems efficient because revenue is more informative of future profits when it carries higher weight in executive compensation contracts. We conclude that modern corporations increasingly incentivize managers to create new markets and defend existing market shares, in addition to maximizing current profits.
JEL Classifications: J3; L2; M41.
Do Firms Mimic Industry Leaders’ Accounting? Evidence from Financial Statement Comparability
Authors: De Franco Gus , Hou Yu , Ma Mark 
Published: May 2023

ABSTRACT
Following management theory on organizational legitimacy, we predict that managers mimic the accounting of industry-leading companies to gain legitimacy. Such demand for legitimacy is expected to be greater for new managers because stakeholders are more uncertain about the managers’ ability. Using a sample of CEO turnovers, we find that a firm increases financial statement comparability with industry leaders after the new CEO assumes office. This relation is stronger when (1) new managers lack executive experience at larger firms, are younger, or belong to an underrepresented group (i.e., are female or nonwhite); (2) networks that facilitate imitation are more intense, such as when firms and peers are located in the same metropolitan statistical area (MSA) and when they share auditors or blockholders; and (3) firms’ operating environments are more volatile. These findings support the idea that CEOs’ demand for legitimacy leads to more comparable accounting.
Data Availability: Data are available from the public sources cited in the text.
How Useful Are Tax Disclosures in Predicting Effective Tax Rates? A Machine Learning Approach
Authors: Guenther David A. , Peterson Kyle , Searcy Jake , Williams Brian M. 
Published: May 2023

ABSTRACT
We investigate (1) how well a machine learning algorithm can predict one-year ahead effective tax rates (ETRs) and (2) which items in the financial statements and notes are most useful for these predictions. We compare our machine-generated ETR predictions with those from ETRs implied by analysts’ earnings forecasts and find the algorithm’s predictions are less biased, more precise, and explain more of the variance in future ETRs. We then use Explainable AI (based on Shapley values) to measure the usefulness of each disclosure item in the algorithm’s predictions. We find that while some tax-related items are useful, others offer minimal value. Using the machine learning algorithm’s use of information as a benchmark, we then further use Shapley values to examine which information is underweighted or overweighted by analysts. Overall, our results help inform standard setters on the relevance of certain tax disclosures in achieving the objective of predicting future ETRs.
JEL Classifications: G17.
Assessment for University Classroom Climate Improvement in Indonesia
Authors: Hadiyanto Hadiyanto , Safrudin Abd Jabar Cepi , Trihantoyo Sunu , Zulaikha Zulaikha , Febrianti Sari 
Published: May 2023

Improving classroom climate is an effort to enhance the quality of education on a micro scale that needs to be encouraged for lecturers in tertiary education. Several tertiary classroom climate instruments have been developed in English, for example the Colleges and Universities Classroom Environment Inventory (CUCEI), What is Happening in this Class (WIHIC), and have been translated into several languages. The University Classroom Climate Inventory (UCCI) is a classroom climate instrument which was developed and adapted in Bahasa Indonesia based on the English classroom climate instrument. To obtain information about a conducive classroom climate in Indonesia, it is necessary to assess the difference between actual and preferred classroom climate in some universities. The sample of the study was 400 students of Universitas Negeri Padang, Universitas Negeri Yogyakarta, Universitas Negeri Surabaya, Universitas Negeri Jakarta, Public Islamic University of Sutan Syarif Kasim Pekanbaru, and Public Islamic Institute of Kerinci, Indonesia. The result of the study shows that there was a significant difference between the actual and the preferred climate, which mean that there is a need to make better classroom climate in for these universities.
ФУНКЦІОНАЛЬНО-СЕМАНТИЧНІ ОСОБЛИВОСТІ ДІЄСЛІВ ІЗ СЕМАНТИКОЮ ПОМІРНОСТІ ДІЇ В СУЧАСНІЙ УКРАЇНСЬКІЙ ЛІТЕРАТУРНІЙ МОВІ
Authors: Вакалюк Іванна 
Published: May 2023

У статті здійснено аналіз дієслів із семантикою помірності дії в сучасній українській літературній мові. Дослідження проведено на основі суцільної вибірки синтаксичних конструкцій із дієслівними грамемами помірної інтенсивності дії з творів художньої літератури ХІХ‒ХХІ століть.
У роботі застосовано новий підхід до вивчення дієслівної кількості та засобів її вираження. Запропоновано мо- дель інтерпретації реалізованих в українській літературній мові квантитативних значень, побудованих на співвідно- шеннях загального кількісного значення (поняттєвої основи лінгвістичної кількості) і категорії інтервалу; оскільки інтервал є базовим рівнем категорії темпоральності, то кількісна ознака дії має темпоральну основу, а дієслівна квантитативність постає як кількісна характеристика дії. Концепція категорії інтервалу дає змогу проникнути в природу та значення дієслова, зокрема його квантитативного складника.
Виокремлено семантико-граматичну групу дієслів із семантикою помірності дії та обґрунтoвано класифікаційні межі цієї категорії. Визначено інваріантну ознаку семантико-граматичної групи дієслів із помірною інтенсивністю дії. Охарактеризовано функціонально-семантичні особливості дієслівних грамем із семантикою помірності дії за семанти- ко-граматичними типами. Встановлено та описано підгрупи на позначення помірного ступеня вияву інтенсивності дії. Здійснено аналіз синтетичних та аналітичних засобів вираження помірної інтенсивності дії. Виявлено особли-
вості та продуктивність використання синтетичних та аналітичних засобів помірності дії. Наведено результати семан- тичного та структурного аналізу досліджуваних одиниць.
Виявлено, що інтенсивність може бути закладена іманентно у значенні дієслова, а також виражатися за допо- могою афіксації та експліцитними маркерами обставинного типу. Важливе місце у формуванні кола значень інтенсивності дії належить також контексту.
ПОСТАТІ В ОНОМАСТИЦІ: ЛЮБОМИР БЕЛЕЙ
Authors: Вовченко Галина 
Published: May 2023

У статті розглядається життєвий і творчий шлях відомого у слов’янському світі мовознавця Любомира Омеляновича Белея, вихованця кафедри української мови Ужгородського університету, який має вагомі здобутки в українській і слов’янській ономастиці, дослідженні старослов’янської мови, історії української літературної мови, культури української діаспори в країнах Європи. Як засновник і директор НДІ україністики імені Михайла Мольнара, Л. Белей видав багато праць лінгвістів, чиї імена і праці потрібно повертати українському мовознавству, – це постаті Є. Чикаленка, Г. Костельника, Є. Маланюка, А. Животка, Ф. Тіхого, Ю. Шевельова. Особливого значення набули дослідження проблем політичного русинства на Закарпатті. Метою дослідження є опис життєвого і творчого шляху відомого мовознавця, знаного українського ономаста, талановитого педагога і непересічної людини Любомира Белея, який вніс чималий вклад у розвиток вітчизняної науки. Його життя пов’язане з нашим вишем дуже тісно. Тут він став ученим, викладачем, ономастом, знаним у слов’янському світі. В основу статті лягли праці Л. Белея, що зумовили часово-просторове і тематичне портретування особистості відомого ономаста та загальнонауковий описовий метод.
Постаті вченого та його діяльності присвячені окремі статті в енциклопедії «Українська мова» (2004) та Вікіпедії, опубліковані рецензії на його праці, інтерв’ю в мас-медіа, узяті за життя дослідника (Б. Ажнюк, І. Філак, Г. Вовчен- ко, О. Баган, О.Р. Фабрика-Процька, Н. Толочко, О. Гаврош, В. Ільницький, В. Горват, М. Бадида та ін.), є чат Л.О. Белея в інтернеті, некролог на його відхід опублікований у шостому випуску журналу «Мовознавство» за 2018 рік. Ці та інші матеріали допомагають сформувати портрет ученого в часі і просторі, з’ясувати значення його ідей і вплив на сучасну науку, проте потребують подальшого вивчення.
ФОРМУВАННЯ НАЦІОНАЛЬНОМОВНОГО СВІТОГЛЯДУ К.Й. ГАЛАСА В КОНТЕКСТІ МОВНОЇ СИТУАЦІЇ НА ЗАКАРПАТТІ (20–40-і РОКИ ХХ ст.)
Authors: Юсип-Якимович Юлія 
Published: May 2023

У статті через призму аналізу світоглядних переконань простежується становлення когнітивного рівня мовної особистості, який охоплює інтелектуальну сферу, даючи вихід через мову, — до знання, національної свідомості, процесів пізнання, світогляду – зокрема, становлення національномовної особистості вченого-ономаста, історика української мови, лексикографа, поета-лірика К.Й. Галаса, формування його національномовного світогляду від русофільства до високого українства крізь призму складних історичних подій на Закарпатті 20–40-х років минуло- го століття. За ці 20 років наші землі пережили належність до трьох державних утворень. Початкову школу та шість класів гімназії К.Й. Галас здобував при чехословацькій владі, частину сьомого – під час Карпатської України, а 8-ий (останній) клас гімназії – при угорській окупації. У статті простежується формування національномовного світогляду К.Й. Галаса в контексті мовної ситуації 20–40-х років ХХ ст. на Закарпатті, її витоків та проекції на шкільництво цього періоду. Простежується формування української мовнокультурної особистості К.Й. Галаса, тих підвалин, які послужили основою становлення культурнозумовленої ментальності, картини світу і системи цінностей української лінгвокуль- турної спільноти.
Навчання в рідному селі, чисто православній Ізі, яка була осередком, де віталися русофільські ідеї товариства ім. Духновича; потім навчання і формування русофільського світогляду в Хустській реальній, хоч і мішаній, але русо- фільській гімназії. Чинники, які вплинули на формування світогляду – рівень викладання вчителями-русистами сло- весності, перші пошуки самовираження в «слові» – в поезії, участь у засіданнях літературного гуртка, перші публікації в пресі. Простежується новий виток у житті К. Галаса в Будапештському університеті, розуміння своєї української ментальності, новий рівень мовної особистості, новий український образ світу через нові ідеї, погляди, переконання, становлення української ментальності, цілісної картини світу в свідомості особистості.
КОМПАРАТИВІЗМИ З АНТРОПОНІМНИМИ КОМПОНЕНТАМИ У ЗАКАРПАТСЬКОМУ ГОВОРІ
Authors: Галас Алла 
Published: May 2023

У статті здійснено структурно-семантичний і функціонально-мотиваційний опис вузьколокальних говіркових порівняльних зворотів з антропонімними компонентами – різними класами власних особових назв – у функції об’єкта порівняння. Матеріал записаний від носіїв закарпатських говірок і вперше вводиться у науковий обіг. Для аналізу відібрані оказіональні порівняльні звороти, що виникли в результаті певної позамовної ситуації, яка залишила слід у свідомості мовців, очевидцями ситуації вони могли бути або перекази про яку передаються із покоління в по- коління, а самі компаративи активно функціонують у народному мовленні мешканців конкретного населеного пункту Закарпаття, тобто антропоніми у складі цих компаративів – це живомовні власні особові назви людей, відомих певному колу мовців (спільноті, громаді).
У дослідженні спираємося на фундаментальні праці відомого дослідника антропонімії Закарпаття П. П. Чучки і представленим матеріалом підтверджуємо висновок про те, що кожна місцевість має певну специфіку в ономастич- ному репертуарі, який виник і функціонує в місцевій системі фоно-морфемних засобів відповідно до правил місцевих принципів номінації. При встановленні походження і семантики порівняльного звороту береться до уваги етнокультур- ний зміст висловлювання і позамовної ситуації. За свідченнями мовців зроблено спробу з’ясувати обставини, що стали поштовхом для утворення порівняльного звороту у межах говірки села (кутка, вулиці, родини), простежити умови його миттєвого виникнення або поступової фразеологізації, набування ознак компонентної усталеності, відтворюваності, емоційно-експресивної маркованості, а також дослідити механізм переосмислення і символізації власних особових назв як компонентів діалектних порівняльних зворотів у часовому і просторовому вимірах. Основу компаративів в обстежених говірках становлять як однослівні (одночленні), так і неоднослівні найменування, розгорнуті найменування осіб (антропонімні словосполучення). Описано структурно-семантичні моделі порівняльних зворотів, основу порівняння у яких становлять три основні антропонімні класи – ім’я, прізвисько, прізвище.
ЛЕКСИКО-СЕМАНТИЧНА ГРУПА “FLOOD” В СУЧАСНІЙ АНГЛІЙСЬКІЙ МОВІ
Authors: Дашкова Катерина , Шкворченко Наталія 
Published: May 2023

Статтю присвячено дослідженню лексико-семантичної групи «Flood» в англійській мові. Актуальність дослідження визначається розширенням словникового складу мови екологічної тематики, а також відсутністю досліджень даного поля в мовознавстві. Метою дослідження є виявлення, класифікація та опис лексичних одиниць, що входять до складу лексико-семантичної групи «flood» в англійській мові. Відповідно до мети дослідження були встановлені наступні завдання: проаналізувати поняття лексико-семантичного поля, лексико-семантичної групи, системи; розглянути ієрархічну структуру лексико-семантичних полів, що передбачає їх внутрішню організацію у вигляді ядра, центру (найбільш близьких до центру лексичних одиниць) та периферії (найбільш віддалених від центру лексичних одиниць); навести тлумачення лексеми «Flood» в англомовних словниках, що дало змогу визначити підгрупи лек- сико-семантичної групи «Flood» (лексичні одиниці на позначення причин повеней, лексичні одиниці на позначення факторів, що впливають на підвищення загрози повеней, лексичні одиниці на позначення видів повеней, лексичні одиниці на позначення видів водойм та водних об’єктів, лексичні одиниці на позначення споруд та заходів для запо- бігання повеней, лексичні одиниці на позначення наслідків повеней) та лексеми, що входять до їх складу. На основі проведеного аналізу було підраховано загальну кількість одиниць, що входять до складу кожної тематичної підгрупи та відображено підрахунки у відсотках у вигляді діаграми. Досліджено лексичні одиниці, що входять до периферії (3 підгрупи: лексичні одиниці на позначення видів опадів, лексичні одиниці на позначення циклонів, лексичні одиниці на позначення збитків та жертв), тобто є найбільш віддаленими у своєму значенні до ядра.
Як свідчать результати аналізу, до складу лексико-семантичної групи «Flood» входять 6 підгруп, які включають 58 лексичних одиниць, та входять до центру групи; 3 підгрупи, які включають 17 лексичних одиниць, та входять до периферії.
ГЕОГРАФІЧНІ НАЗВИ М. УЖГОРОДА ТА ЙОГО ОКОЛИЦЬ ІЗ ТОЧКИ ЗОРУ ЕТИМОЛОГІЇ
Authors: Зикань Христина 
Published: May 2023

У статті на основі географічних назв міста Ужгорода та його околиць продемонстровано вплив мультикультурного середовища на користування мовою.
Матеріалом дослідження слугували топоніми, зібрані в польових умовах і в архівах та бібліотеках міст Берегова та Ужгорода Закарпатської області, Будапешта і Дебрецена (Угорщина).
Під час дослідження етимології географічних назв та термінів з’ясовано, що користувачі мови створюють нові,
«змішані» з двох мов слова, при цьому для них під час комунікації не виникає жодних труднощів, оскільки це для них природно і зрозуміло.
Саме тому двомовність та багатомовність є звичними на цій території. Представники старшого покоління протягом свого життя вивчили не одну державну мову, тому вони володіють угорською, чеською, російською та українською. Але цілком можливо, що серед їхніх родичів, знайомих є румуни, словаки, шваби та представники інших національностей.
Тисячолітнє співіснування різних національностей і, як наслідок, паралельне вживання тих самих географічних назв у різних мовах, розширення і звуження їх значення дуже добре простежуються в нашому краї.
Показовим є наявність у побутовому мовленні українців і словаків таких старих назв, як Лугош, Флудер та ін., а в угорців – давніх слов’янських за походженням назв: Баня, Поторчо і новітніх: Вулшінкі, Коноплянкі, Медзі водамі, Млініште, Підлипники та ін.
Слов’янське середовище, в якому проживає угорське населення, позначилося і на творенні нових угорських то- понімів. Це стосується передусім використання афіксів та суфіксів при утворенні угорських відповідників до топо- німів слов’янського походження, наприклад: Dácsák, Domkák. У ряді випадків при утворенні складних топонімів до слов’янської назви додане угорське слово: Cservenicza erdészlak – ’ліснича хата на Червениці’. Із слів, запозичених з угорської мови (kert, tó), за закономірностями української мови формувалися топоніми : Zákertjanki.
ПРЕЦЕДЕНТНІ ІМЕНА ЯК МАРКЕРИ ІНТЕРТЕКСТУАЛЬНОСТІ В ПОЕЗІЇ ОКСАНИ ЗАБУЖКО
Authors: Калита Оксана 
Published: May 2023

У статті проаналізовані прецедентні імена-антропоніми як маркери інтертекстуальності в поезії української письменниці Оксани Забужко. Дослідження виконано з позицій антропоцентризму, з акцентом на функціональному аспекті мовних явищ, із залученням широкого позамовного контексту. Прецедентні імена тлумачаться як частина фонових знань, складний знак, звертаючись до якого, автор активує у свідомості читача стереотипний набір смислових компонентів.
Мета статті – проаналізувати та класифікувати прецедентні імена-антропоніми в поезії Оксани Забужко й дати лінгвістичну інтерпретацію виконуваним ними функціям.
Методи дослідження: суцільної вибірки матеріалу, контекстуального аналізу, дискурс-аналізу.
Матеріал дослідження – вибрані поезії Оксани Забужко зі збірки «Друга спроба» (2005).
Основні результати. Прецедентні імена-антропоніми за критерієм походження поділено на дві групи: українські й запозичені з інших національних культур. Кожна з груп має відмінні від іншої функціональне навантаження та роль у структуруванні тексту. Залежно від позиції у структурі тексту (заголовок, епіграф, текст вірша) вони виконують такі функції: композиційно-текстотвірну, концептотвірну, актуалізують символічні риси денотата, прецедентні тексти чи ситуації. Прецедентне імʼя виконує композиційно-текстотвірну функцію за таким алгоритмом: 1) використовуєть- ся в заголовку; 2) повторюється в складі тропів чи стилістичних фігур; 3) у ході повторення «прирощує» додаткові логічні, асоціативні, оцінні та емоційні смисли, внаслідок чого творяться нові концепти чи міфологеми. Найбільшою варіативністю функцій вирізняються українські жіночі прецедентні імена. Встановлено факти актуалізації одним пре- цедентним іменем кількох реалій.
Висновки. Особливістю індивідуального стилю Оксани Забужко є поєднання в межах однієї поезії кількох пре- цедентних імен, часто різних за походженням. Поетеса нашаровує асоціативні образи один на одного, актуалізує прецедент- ні імена у складі тропів, витворюючи складний авторський концепт.
СТАНОВЛЕННЯ І РОЗВИТОК ОНОМАСТИЧНОЇ НАУКОВОЇ ШКОЛИ НА ФІЛОЛОГІЧНОМУ ФАКУЛЬТЕТІ УЖГОРОДСЬКОГО УНІВЕРСИТЕТУ
Authors: Шумицька Галина 
Published: May 2023

Статтю присвячено огляду перших років заснування філологічної науки, зокрема її ономастичного осередку, в стінах Ужгородського університету як першого вищого навчального закладу світського характеру на За- карпатті.
Звернено увагу на те, що ім’я одного з ключових ономастів не лише Ужгородської наукової школи, а й української загалом – Кирила Йосиповича Галаса – не згадується ні в сучасних популярних енциклопедичних інтернет-джерелах, ні в деяких наукових, хоча він був одним із перших науковців в Україні, який виконав і 1961 року захистив кандидат- ську дисертацію «Топоніміка Закарпатської області (назви населених пунктів)», збагативши українську ономастичну науку новими підходами і фактично започаткувавши систематичне дослідження власних назв на Закарпатті.
Запропоновано неупереджений та об’єктивний погляд на хронологію появи імен у плеяді особистостей, дотич- них тою чи іншою мірою до становлення й формування ономастичної наукової школи в Ужгородському університеті, зокрема на філологічному факультеті.
Зроблено висновок проте, що ономастична школа в Ужгородському університеті базується передусім на ґрунтов- них ономастичних дослідженнях ґрандів філологічного факультету К.Й. Галаса, П.П. Чучки, М.І. Сюська, Л.О. Белея, С.М. Пахомової та інших мовознавців, які мають численні наукові розвідки в цій галузі мовознавчої науки, а також їхніх учнів, послідовників, які нині працюють на всіх кафедрах філологічного підрозділу, де викладаються мовознавчі курси. Зокрема, на кафедрі української мови літературно-художні антропоніми досліджують доценти А.І. Вегеш і О.В. Лавер, стан сучасного фірмонімікону – О.Б. Негер, закарпатські мікротопоніми басейну річки Ужа – В.Ф. Баньоі; старочеську антропонімію, а також актуальні питання ономастики в українській та словацькій мовах – завідувач ка- федри словацької філології, доцент Н.М. Петріца; ономастичні явища у російській мові, зокрема у порівнянні з угорською, польською мовами – ст. викл. кафедри слов’янської філології га світової літератури М.Й. Пілаш; проблематику щодо власних назв у медіамовленні – доцент кафедри журналістики Я.М. Шебештян.
Наведений у статті матеріал підтверджує спадкоємність ономастичних наукових традицій в ужгородській філо- логічний спільноті та високий науковий потенціал авторів сучасних розвідок і ґрунтовних досліджень.