bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
ТВОРЧІСТЬ ІВАНА ЧЕНДЕЯ В УКРАЇНСЬКОМУ КУЛЬТУРНОМУ ПРОСТОРІ 1960-х РОКІВ
Authors: Мовчан Раїса 
Published: April 2023

Різножанровий прозовий доробок Івана Чендея ніколи не залишався поза увагою критиків і літе- ратурознавців. Однак актуальною залишається необхідність розширення його історико-культурологічного дискурсу контекстуальними дослідженнями, із яких чи не найвагомішим є розгляд його творів у порівнянні з прозою шістдесят- ників, із урахуванням суспільної атмосфери, позиції й ролі українського митця в радянський час. Тому метою цього дослідження було розглянути особливості прозової спадщини Івана Чендея 1960-х років (роман «Птахи полишають гнізда», повісті «Іван» та «Луна блакитного овиду», оповідання збірки «Березневий сніг») у полі тодішнього літера- турного процесу, у центрі якого перебували шістдесятники. Основне завдання статті: простежити типологічний звʼязок творів Чендея з їхньою прозою в історичному, проблемному контекстах національних соціокультурних подій, запитів і викликів, що увиразнює його літературознавчий портрет в українському мистецтві ХХ століття.
Твори прозаїка, написані в 1960-ті роки, засвідчили новий рівень його художньої свідомості, мистецьких пошу- ків, творчого зростання, сформованість індивідуального стилю, в основі якого власна «філософія життя» – усупереч канонам методу соціалістичного реалізму. Ці твори запрограмували подальший шлях митця, започаткували проблем- но-тематичні вузли його наступних романів, повістей, оповідань, новел. Їхня взаємоповʼязаність зі знаковими, резо- нансними взірцями Р. Іваничука, Г. Тютюнника, В. Шевчука, В. Дрозда, О. Гончара, М. Вінграновського проявилася насамперед також на рівні проблемно-тематичному. Національна памʼять, культурна спадщина народу, його мораль- ний імператив, відступництво, розрив із родовим корінням, особистість і тоталітарне суспільство, звичайна людина в УРСР, її свобода й рабство – основні питання (і суспільні виклики), які були в центрі уваги незалежних українських митців 1960-х; їхні твори відзначалися тематичною, проблемною новизною, україноцентричністю, стилістичною оригінальністю. Ця проза І. Чендея була важливою й вагомою частиною культурної спадщини українського шістдесятни- цтва, органічно додаючи до неї закарпатську гілку. Вона створювалася у спільному полі тодішньої суспільної й куль- турної атмосфери в УРСР, на ниві мистецькій стала сміливим і потужним виявом громадянської непокори, відповіддю на виклики й запити доби.
СЛОВАЦЬКА МОВА В УКРАЇНСЬКОМОВНОМУ СЕРЕДОВИЩІ
Authors: Буднікова Леся 
Published: April 2023

У статті розглядаються проблемні питання при викладанні словацької мови в українськомовному середовищі. Наводяться подібності та відмінності словацької й української мов на фонетичному і морфологічному рівнях.
Словацьку мову як другу іноземну вивчають у Сторожницькій загальноосвітній школі І–ІІІ ступенів, Анталівській загальноосвітній школі І–ІІ ступенів (Ужгородський район), Мукачівській загальноосвітній школі І–ІІІ ступенів
№ 20 ім. О. Духновича Мукачівської міської ради, Мукачівській загальноосвітній школі І–ІІІ ступенів № 13 Мукачів- ської міської ради. Крім того, як факультатив, курс за вибором чи гурток словацьку мову опановують 975 школярів у 10 закладах загальної середньої освіти Закарпатської області.
1994 року в Ужгородському державному університеті було відкрите відділення словацької мови та літератури. 1996 року на базі кафедри загального та слов’янського мовознавства була створена кафедра словацької філології, на якій сьогодні навчається близько 60 студентів. Словацька мова в Ужгородському національному університеті виклада- ється на філологічному факультеті, на факультеті туризму та міжнародних комунікацій, на факультеті історії та міжнародних відносин, медичному факультеті та факультеті іноземних мов.
Більшість учнів та студентів, які почали вивчати словацьку мову, не володіла нею взагалі. Тому навчання по- чиналося з початкового рівня. Оскільки для учнів та студентів українська мова є рідною, вивчення словацької мови відбувається на фоні української. Тому треба брати до уваги подібності та відмінності фонетики, граматики, лексики словацької та української мов, звертати увагу на міжмовну омонімію та міжмовну інтерференцію. Мета нашого дослідження – розглянути подібності й відмінності на фонетичному та морфологічному рівнях словацької й української мов, звернути увагу на принципи та методи викладання словацької мови в українськомовному середовищі.
ЛІТЕРАТУРНО-ХУДОЖНІ АНТРОПОНІМИ В РЕТРОРОМАНАХ АНДРІЯ КОКОТЮХИ ІЗ ЦИКЛУ «ВИГНАНЕЦЬ»
Authors: Вегеш Анастасія 
Published: April 2023

У сучасному мовознавстві ще недостатньо вивчено потенційні можливості літературно-художніх антропонімів прозових текстів відомих авторів. Тому вивчення власного імені героя потребує особливої уваги, а його ґрунтовний аналіз відкриває можливості для подальших узагальнень у царині відповідної лінгвостилістичної проблематики.
Мета нашої статті – дослідження літературно-художніх антропонімів, що функціонують у ретророманах Андрія Кокотюхи із циклу «Вигнанець». Наше завдання – виявити всі літературно-художні антропоніми, з’ясувати їхнє ен- циклопедичне та смислове навантаження, звернути увагу на мотиви виникнення прізвиськ, визначити роль онімів у творчому задумі автора.
Детальний аналіз літературно-художніх антропонімів ретророманів Андрія Кокотюхи із циклу «Вигнанець» до- зволив виявити індивідуально-стильові особливості творення власних назв персонажів й окреслити інтегральні та диференційні тенденції в розвитку літературно-художньої антропонімії.
Доведено, що всі літературно-художні антропоніми наділені значним характеристичним потенціалом. Зафіксовано цілу низку інформаційно-оцінних літературно-художніх антропонімів, серед яких виділяються найменування, що характеризують персонажа за зовнішніми ознаками (вадами, виглядом, розумовими здібностями), за родом діяльності, за манерою поведінки (мовлення). Значну частину досліджених літературно-художніх антропонімів становлять назви відтопонімного та відантропонімного походження.
Подається опис найменувань літературних героїв, визначається їх функційно-стилістичне навантаження, виражальні можливості, роль у створенні образів. Розкрито етимологічне значення (внутрішню форму) літературно-художніх антропонімів, їх смислові та емоційні наповнення, що характеризують персонажа за різними ознаками. На вибір імені героя великий вплив має передовсім авторський задум. Джерелом творення літературно-художніх антропонімїв А. Кокотюхи є традиційна українська антропонімія.
Літературно-художні антропоніми із серії «Вигнанець» цікаві своїм наповненням. Серед величезної кількості назв персонажів виділяються реальні та авторські утворення. Їх роль у тексті величезна: працюють на образ, на ідею, вказують на авторські уподобання.
ЛЕКСИЧНА РЕПРЕЗЕНТАЦІЯ ЕМОЦІЙ СМУТКУ В ПОЕЗІЇ ПЕТРА СКУНЦЯ
Authors: Ґоца Еріка 
Published: April 2023

Дослідження мовних засобів вираження емоцій допомагає проникнути в психологію людини, розкри- ває спосіб мислення особистості. Це викликає значний науковий інтерес до проблеми об’єктивації емоційних процесів у мові та мовленні, опису і систематизації лінгвальних маніфестацій переживань. Метою статті є виявлення й опис лексичних засобів, що відображають стан смутку, у ліриці Петра Скунця. Реалізація мети передбачає виконання таких завдань: 1) виявити в збірці «Один» П. Скунця іменники, прикметники, дієслова та прислівники, що репрезентують емоцію смутку; 2) здійснити семантичний і стилістичний аналіз зібраного матеріалу; 3) звернути увагу на типологію лексичних репрезентантів емоції смутку в досліджуваній збірці.
У лексико-семантичній системі мови збірки «Один» П. Скунця емоційна лексика, що виражає смуток, пред- ставлена переважно іменниками, зрідка прикметниками та дієсловами, які утворюють помітну кількість різноманітних семантичних типів. Усього виявлено 104 емотиви, серед яких найбільше іменників (70%), менше прикметників і діє- слів (30%).
Петро Скунць використовує низку різноманітних засобів для вербалізації емоційного стану смутку. Серед імен- ників, прикметників, дієслів, прислівників та фразеологічних одиниць переважають номінативи туга, біль, сльоза, тяжкий, плакати. Ад’єктиви, що корелюють із назвами емоції смутку, конкретизують силу та характер вияву емоцій- ної настроєвості.
Особливу роль для вираження семантичного багатства й образності емоції смутку відіграють слова з переносним значенням. П. Скунць використовує метафору як важливий образний засіб небуденного, нетрафаретного висловлення думки. Метафоризовані словосполучення, персоніфікуючи почуття, ілюструють образне світосприйняття митця. Поет часто оперує такими лексемами у складі фразем і стилістичних фігур (антитези, тавтології, парономазії).
Емоція смутку ліричного героя збірки «Один» П. Скунця репрезентована різними типами лексико-граматичних засобів номінації, що зумовлено специфікою поетичного жанру і мовностилістичною манерою поета як яскравого представника шістдесятництва.
ФУНКЦІОНУВАННЯ ТЕРМІНА МОВНА ОСОБИСТІСТЬ У СУЧАСНОМУ МОВОЗНАВСТВІ
Authors: Сньозик Ганна 
Published: April 2023

У статті розглянуто мовознавчу категорію мовна особистість. Актуальність дослідження зумовлена потребою поглибленого вивчення цього поняття на різних мовних рівнях. У статті зосереджено увагу на сучасних на- працюваннях у галузі лінгвістики щодо функціонування, типології, рівневої взаємозалежності та низки інших не менш важливих особливостей вивчення проблеми мовної особистості в сучасному мовознавстві.
Особливу увагу приділено функціонуванню терміна мовна особистість у сучасних мовознавчих працях та звернена увага на важливі погляди вчених щодо основних підходів до вивчення досліджуваної мовознавчої категорії. Здійснено спробу аналізу складників, джерел вивчення, рівнів сформованості та реконструкції мовної особистості на різних часових зрізах.
Авторка висвітлює дискусійні питання основних аспектів вивчення мовної особистості у вітчизняному мово- знавстві; окреслює роль і взаємозв’язок мови й культури у формуванні мовної особистості; розкриває проблеми вза- ємовпливу національної ідентичності та менталітету як складників мовної особистості. Адже мова – це вияв культури нації, найпотужніше її знаряддя. Зв’язок мови й культури є беззаперечним, особливо в сучасних умовах розвитку українського суспільства.
З’ясовано, що особливістю активного функціонування терміна мовна особистість у сучасному мовознавстві є тісний взаємозв’язок із такими поняттями, як мовна свідомість та мовна картина світу. Саме тому в сучасній науко- вій парадигмі стала помітною тенденція до здобутків різних напрямків і методологій у царині лінгвістики, внаслідок чого на перетині традиційних наук про мову виникає корпус нових сучасних напрямів вивчення мовної особистості. У статті підкреслюється виняткова роль мови в житті окремої людини й суспільства в цілому, привертається увага до світоглядних основ мовної творчості.
КОМПАРАТИВНІ ФРАЗЕМИ З АНІМАЛІСТИЧНИМИ КОМПОНЕНТАМИ В УКРАЇНСЬКИХ ГОВІРКАХ ЗАКАРПАТТЯ
Authors: Харьківська Олеся 
Published: April 2023

У статті досліджена діалектна фразеологія, яка посідає одне з найважливіших місць в українському мовознавстві, адже зберігає не тільки давні українські риси говіркового мовлення, а й відображає культуру, традиції, цінності, менталітет, характер народу, зберігає фольклор тощо. Вивчення фразеологічних одиниць представлено в наукових доробках Н. Бабич (буковинські говірки), М. Доленка (східнополіські), Н. Коваленко (західноподільські), М. Демського (бойківські), Г. Ступінської, Н. Вархол, А. Івченка (лемківські), М. Олійника (гуцульські), В. Лавера (кар- патські), Н. Романюк (верхньонаддністрянські), Г. Доброльожі (поліські), А. Сагаровського (центральнослобожанські), В. Ужченка, Д. Ужченка (східнослобожанські і степові) та інших.
В основі фразем лежать різні лексичні одиниці, серед них: найменування сільськогосподарських культур, дій, процесів, різних виробництв та ремесел, народні звичаї, вірування, обряди, військова справа, казкові герої та їхні уста- лені звороти, ознаки й дії, пов’язані зі світом тварин і птахів тощо. Але найчастіше одним із компонентів виступають назви тварин, диких звірів, птахів, плазунів, земноводних, комах тощо, які виражають різноманітні значення, поняття та явища: надýлас’а йак квóчка ‘сердита’ (Часлівці Ужгородського р-ну), сиди́ ш гі клóка ‘нічого не робить’ (Сокирни-
ця Хустського р-ну), слабы́ й ги кун’ на зды́ хан’а ‘слабкий, хворобливий’ (Іза Хустського р-ну), гібы́ корóва йазыкóм
ізлизáла ‘зникнути (про когось або щось)’ (Крива Хустського р-ну), гі цир’кôўна мы́ ша ‘бідний’ (Нижні Ворота Мука- чівського р-ну).
За структурними особливостями компаративні фраземи переважно двокомпонентні. Перший компонент указує на дію, стан, якість, властивість, ознаку предмета чи особи, виступає дієсловом (лежи́ т гиі червáк у гнойóви (Іза Хуст- ського р-ну), хóдит ги теил’á урвáтойе (Іза Хустського р-ну)) або прикметником (воун’áчый ги тхур’ (Іза Хустського р-ну), довголáбый гі чáпл’а (Нижні Ворота Мукачівського р-ну)). Другий компонент виражений в основному іменни- ком, у нашому випадку фаунонімом – баран, теля, корова, віл, коза, пес, жаба, миша тощо. Між собою компоненти пов’язані сполучниками як, ги / гі, гібы, а в літературній мові їм відповідають мов, немов, наче, ніби, як.
СТИЛЬОВИЙ ДИСКУРС ДРАМИ «КАЗКА СТАРОГО МЛИНА» С. ЧЕРКАСЕНКА: КОМУНІКАТИВНІ АСПЕКТИ
Authors: Кузьма Оксана 
Published: April 2023

У статті досліджується стильовий дискурс драми «Казка старого млина» українського письменника- модерніста С. Черкасенка крізь призму комунікативістики. Визначено, що драматургія митця розвивалася в руслі ідей- но-художнього оновлення національного письменства межі ХІХ і ХХ століть й розгортала новий формат комунікації між автором і читачем (зовнішній рівень), а також закладала нові текстові стратегії (внутрішній аспект комунікації), що суттєво збагатили українську драматургію доби модернізму. Методологічно матеріал статті базується на досягненнях сучасної комунікативістики, зокрема тих її аспектів, що включають призму культурологічно-філософського аналізу (праці М. Бахтіна, М. Зубрицької, Л. Синявської, О. Сінченка та ін.).
Зазначено, що цей твір написано на початку ХХ століття, в той же час, що й драма-феєрія Лесі Українки «Лісо- ва пісня» (1911), драматичний етюд Олександра Олеся «По дорозі в Казку» (1908). Окреслення хронологічних меж творення зазначених текстів важливе з огляду на тенденцію модерного українського письменства до осмислення он- тологічних та національних проблем крізь призму міфологізму. Міфологічні структури, що стали основою й драми С. Черкасенка, вимагали відповідної стилістики й відображали новий тип художнього мислення генерації митців, які прийшли в національну літературу на межі ХІХ і ХХ століть. Осмислення дійсності в доробку авторів цієї доби від- бувається із застосуванням різних стильових технік, що відображають різноманітність та неповторність внутрішнього світу людини, багату палітру проявів людського буття, взаємодію людини й соціуму, людини й природи у всій багатоаспектності та широті. Драматургія письменника характеризується стильовою неоднорідністю, вмілим використанням прийомів символістської, неоромантичної, експресіоністичної естетики.
З’ясовано, що драма «Казка старого млина» (1913) С. Черкасенка розгортає конфлікт між патріархальною культурою та техногенною цивілізацією, між матеріальним і духовним, показує комунікативний розрив між носіями різ-них ідей. Автор вдало застосував різні текстові стратегії, щоб вибудувати такий простір комунікації з читачем, який змушує замислитися над актуальними питаннями національного та загальнолюдського буття. Вибір жанрової форми із царини поетичної драматургії, зокрема драматичної поеми як площі для вираження своїх ідей, зумовив активну ро- боту письменника із стильовими знахідками символізму та неоромантизму (формат «драми ідей», словесного двобою між носіями певних ідей; концепція неоромантичного героя (персонажі твору мають власну логіку розвитку характеру й представлені як суверенні особистості); протиставлення матеріального й духовного, старого й нового світу; новий рівень комунікації з читачем; уведення у структуру тексту «голосу» автора в постаті Подорожнього тощо).
Отже, драма «Казка старого млина» є зразком літератури українського модернізму, текстом із яскраво вираженим стильовим синкретизмом, що відображає новий формат комунікації з читачем і є полем для висловлення щодо актуаль- них онтологічних та національних проблем.
ЧАС У ПОЕЗІЇ ОЛЬГИ СЄДАКОВОЇ
Authors: Медуха Олеся 
Published: April 2023

Актуальність дослідження зумовлена необхідністю розширення практики формування літературоз- навчого та критичного знання про час як одну з універсальних категорій та характеристик буття. Додаткова актуаль- ність засвідчена порівняно невеликою кількістю робіт, присвячених саме метафізичній творчості Ольги Сєдакової та проблематиці аналізу часу в поезії загалом.
Одне з основних завдань пропонованої розвідки – переглянути підходи до аналізу часу в поетичних текстах (експлікованих та імплікованих його виявів), на основі чого отримуємо можливість досягти мети дослідження, а саме: сформувати уявлення про образ часу за допомогою аналізу його структурно акцентованих імплікацій та специфіки екс- плікованої присутності часу в поезії Ольги Седакової на матеріалі збірки «Вірші» («Стихи») 1994 р. Головними мето- дами є наратологічний підхід до виокремлення ліричних епізодів поетичних текстів, що дає нагоду розставити акценти у зв’язку з застосуванням феноменологічно-орієнтованого герменевтичного методу. Дослідження додатково звертаєть- ся й до точного інструментарію: статистичного аналізу лексем текстів збірки Ольги Сєдакової. Завдання – вказати на особливості досліджуваного матеріалу щодо дискурсу метафізичного напряму в літературі – виконується на основі по- будови моделі функціювання часу у зв’язку з часом як філософською категорією і як предметом філософських (метафі- зичних) теорій про специфіку людського сприйняття часу. У результаті ми бачимо, що основною стратегією ліричного суб’єкта є формування персоніфікованого образу часу (сегменти історичного часу, етапи людського життя), подальший діалог із ними. Присутня стерта метафоризація (час йде, летить), проте під час реалізації образу часу як структурно важливого його метафорика переосмислюється. Імпліковані уявлення про минуле, теперішнє й майбутнє також відзер- калюють авторський світогляд. Створені образи часу як одного (вічного та одиничного, близького до трансценденції, Бога) та часів, що не мають милосердя, виконують окремі функції в текстах. Отже, виконання сформованих завдань надає нам уявлення про світогляд письменниці та потенціали тлумачення її творчості, які дозволяють підтвердити на- лежність авторського світогляду до напряму необароко сучасної поезії, а також дають нам можливість спроєктувати майбутні дослідження текстів не тільки обраної поетеси, а й метафізичної (релігійно-філософської) поезії загалом.
ПРОСТІР ЖИТТЯ ТА СМЕРТІ В ТЕКСТАХ СЕРГІЯ ЖАДАНА
Authors: Старостенко Тетяна 
Published: April 2023

Домінування образів життя та смерті в текстах Сергія Жадана формує їхню унікальну малодосліджену філософію. Метою статті є вивчення семантики, механізмів репрезентації та специфіки функціонування танатологічних мотивів й екзистенціальної філософії як у поезії, так і в прозі Сергія Жадана. Завдання полягає в тому, щоб схарактеризувати створену автором систему унікальних образів життя та смерті, а також переоцінити трактування, запропоноване попередніми дослідниками. Доведено, що тексти письменника характеризуються наявністю потужних біблійних і світських образів із значним інтертекстуальним потенціалом, використаних як кодифікатори уваги, однак позбавлених первинної міфопоетичної глибини. Релігійна символіка зазнає деградації та відзначається помітною девальвацією, набуваючи приземленості. Марія Жадана – це повія, а Йосип та Ісус – злочинці. Ортодоксальне сприйняття смерті нехтується. Смерть зображується як опонент життя чи простір ескапізму зниклих друзів. Смерть - це місце, де людина опиняється завжди вчасно, тому туди не потрібно поспішати. Ліричний герой – гравець, який балансує на межі, вживає наркотики, алкоголь, має заборонені стосунки. Смерть слідує за ним, однак, кидаючи їй виклики, герой продовжує жити. Світ мертвих Сергія Жадана «дихає з тобою одним повітрям».
Простір життя складається із таких знаків епохи, як Марадона, Mercedes-Benz, радіо Шансон, Донбас, Макдональдс, Лукойл. Простір смерті позбавлений будь-яких часових характеристик і позначений позачасовістю. Могили слугують корінням, що тримає людей на місці, там, де вони народилися, а харківські дороги притягують душі померлих. Протиставлення життя та смерті зображується через астрологічно-природний паралелізм. Життя відтінене смертю, яка розглядається як кінець шляху. Смерть персоніфікована, але позбавлена будь-яких міфологічних ознак. Герої Сергія Жадана ані духовні, ані глибокі, вони грішні, низькі, маргінальні та є продуктом безладу «зміни епох».
PENINGKATAN KOGNITIF SISWA TENTANG KESEHATAN GIGI PADA SISWA MADRASAH IBTIDAIYAH AL-QOMAR GARUT
Authors: Sumarna Umar , Rosidin Udin , Shalahuddin Iwan , Sumarni Nina 
Published: April 2023

Kesehatan gigi dan mulut dapat menimbulkan komplikasi serius pada masalah kesehatan bagi organ tubuh lainnya. Permenkes Menteri Nomor89 Tahun 2015menyatakan bahwa kesehatan gigi dan mulut adalah bagian integral dari kesehatan seluruh tubuh. Maka, agar programini dapat berjalan secara optimal, Kemenkes membentuk Komite Kesehatan Gigi dan Mulut yang akan membantu Kemenkes dalam menyusun rencana strategi upaya kesehatan gigi dan mulut, sehingga dapat mencapai target nasional. Riskesdas tahun 2018 menyatakan bahwa proporsi terbesar masalah gigi di Indonesia adalah gigi rusak/berlubang/sakit, sedangkan masalah kesehatan mulut yang mayoritas dialami penduduk Indonesia adalah gusi bengkak dan/atau keluar bisul. Jawa Barat memiliki permasyalahan gigi dan mulut sebesar 28% lebih tinggi dari nasional, yaitu 25,9%. Sementara itu, Kabupaten Garut memiliki prevalensi masalah gigi dan mulut lebih tinggi lagi, yaitu sebesar 36,7%, sebagian besar banyak diderita anak usia sekolah. Pengabdian ini dilakukan pada Madrasah Ibtidaiyah Al-Qomar yang terdapatdiKabupaten Garut dengan tujuan meningkatkan kognitifnya pada pemeliharaan kesehatan gigi dan mulut. Metode yang digunakan adalah ceramah interaktif yang diawali dengan pre-testdan diakhiri dengan post-test. Hasil yang didapatkan terdapat peningkatan kognitif pada tiap-tiap item pertanyaan, yaitu : pengertian kesehatan gigi dan mulut (57,14%), ciri-ciri gigi yang sehat (26,78%), fungsi gigi (12,5%), manfaat menggosok gigi (23,21%), cara membersihkan gigi dan mulut (30,36%), cara menggosok gigi yang benar (33,93%), lamanya menggosok gigi (35,71%), dan penyebab kerusakan gigi (25%). Kesimpulannya adalah kognitif siswa bertambah, tapi ada beberapa jawaban benar yang belum mencapai 100%.
SOLUSI PENANGANAN BANJIR DI SMP IT MUSLIMIN KOTA DUMAI
Authors: Abrar Aidil , Abdillah Nuryasin , Tusadiyah Halima , Yusrizal Yusrizal , Walyadin Farly 
Published: April 2023

Solusi Mengatasi banjir di SMP IT Muslimin Kota Dumai yang berlokasi di Jalan Melati Kelakap Tujuh Kelurahan Ratu Sima Kecamatan Dumai Selatan. Program Pengabdian Pada Masyarakat (PPM) yang dilakukan dengan tujuan utama yaitu untuk memberikan Solusi Mengatasi Banjir di SMP IT Muslimin Kota Dumai dan menggambarkan alternatif solusi nya kepada pengurus yayasan, sehingga didapatkan feedback berupa saran dan masukan dalam pemilihan alternatif. Mencarikan Solusi Mengatasi Banjir di SMP IT Muslimin Kota Dumai ini berisikan beberapa materi diantaranya, Urgensi terhadap rencana mengatasi Banjir tahunan di SMP IT Muslimin Kota Dumai yang berlokasi di Jalan Melati Kelurahan Ratu Sima Kecamatan Dumai Selatan - Kota Dumai, Langkah-langkah yang akan diambil untuk mengatasi Banjir SMP IT Muslimin Kota Dumai . Setelah melakukan Analisa kapasitas/debit saluran dihitung dengan menggunakan persamaan kecepatan Manning. Diperoleh debit saluran (Qs)kecil dari debit rencana (Qr) yaitu dengan nlai Qs=12,42 m3/dt dan Qr = 90,551m3/detik, sehingga dibuatkan sumur resapan untuk menampung kelebihan air yang tidak tertampung oleh saluran yang ada.