bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Effect of late season boron spray on boron accumulation and fruit set of ‘Summit‘ and ‘Hedelfinger’ sweet cherry (Prunus avium L.)
Authors: USENIK Valentina , ŠTAMPAR Franci 
Published: December 2023

The influence of late-season boron (B) application on the bud B concentration and fruit set was studied in sweet cherry (Prunus avium L.). The experiment was carried out on 5-year-old ‘Summit’ and ‘Hedelfinger’ trees on rootstock Gisela 5 in Fruit Growing centre Gačnik. Trees were sprayed with B (1% Bortrack) or water (control). Differences in B concentration were measured between cultivars, the highest content in ‘Hedelfinger’ buds. Boron application resulted in increased B concentration in flower buds. Fruit set was influenced with cultivar, boron application and micro location. Fruit set was statistically higher in ‘Hedelfinger’ than in ‘Summit’ trees. The results showed that B fertilization had no effect on fruit set of ‘Summit’ despite increased concentration of boron by 94.8% in dormant flower buds. Foliar boron spraying of ‘Hedelfinger’ was effective in increasing B concentration (by 157.2%) and fruit set on half trees.
Evaluation of Ethiopian isolates of Pseudomonas fluorescens as biocontrol agent against potato bacterial wilt caused by Ralstonia (Pseudomonas) solanacearum
Authors: KUARABACHEW Henok , ASSEFA Fasil , HISKIAS Yaynu 
Published: December 2023

A total of 50 fluorescent pseudomonas were collected from different potato growing areas in Ethiopia isolated and characterized, and evaluated on king’s B medium for their antibiosis towards Ralstonia solanacearum the pathogen of bacterial wilt of potato. Out of the 50 isolates only three i.e., Pf S2, Pf Wt3 and PfW1 showed inhibition against the growth of the pathogen. To test their antagonistic effect under greenhouse condition an experiment was conducted using sterilized soil. Tubers of bacterial wilt susceptible potato clone CIP 383031.15 were used. The potato tubers were dipped into 48 hrs old culture suspension of the three isolates i.e., Pf S2, Pf Wt3, PfW1 and Pfri (Indian reference strain) for 1 hr and planted in pots containing sterilized soil. Bacterization of tubers with isolates Pf S2, Pf Wt3, and PfW1, significantly reduced by 59.83% the incidence of bacterial wilt compared to the pathogen-inoculated control and increased plant growth (plant height and dry weight) by 59.83%, 76.89% and 28.44%, respectively. This suggests the importance of the studied isolates as plant growth-promoting rhizobacteria.
Način delovanja in učinki probiotikov v prehrani živali
Authors: VODOVNIK Maša , MARINŠEK-LOGAR Romana 
Published: December 2023

Probiotiki so živi mikroorganizmi, ki zaužiti v ustreznem številu, ugodno vplivajo na zdravje gostitelja. Njihovi učinki so praviloma povezani z vzpostavitvijo ugodnega mikrobnega ravnovesja v prebavilih gostitelja ter uravnavanjem njegovega imunskega odziva. Pri domačih živalih so ključni učinki probiotikov povezani z izboljšano učinkovitostjo prireje. Poleg ugodnega vpliva na zdravstveno stanje (predvsem mladih) živali, slednje obsega tudi izboljšano konverzijo krme, povečano hitrost rasti in nekatere druge. Probiotični krmni dodatki registrirani v EU vsebujejo predvsem Gram-pozitivne bakterije iz rodov Bacillus, Enterococcus, Lactobacillus, Pediococcus, Streptococcus ter kvasovke Saccharomyces cerevisiae in Kluyveromyces sp. Medtem, ko je večina omenjenih mikroorganizmov načeloma varnih, imajo nekateri lastnosti, ki so lahko škodljive tako za živali, kot tudi za ljudi. Tak primer so enterokoki, pri katerih pogosto opažajo zapise za prenosljive determinante odpornosti proti antibiotikom. Slednji tako predstavljajo potencialno nevarnost za širjenje odpornosti v patogenih mikrobnih populacijah ljudi in živali. Hiter napredek na področju sintetične in sistemske biologije združen s podporo bioinformatike in novimi orodji genskega inženirstva v prihodnosti obeta skoraj neskončne možnosti za pripravo probiotičnih sevov s poljubnimi lastnostmi, vendar pa bodo le-ti lahko prestopili meje laboratorijev šele ob ustrezni spremembi zakonodaje in javnega mnenja.
Ugotavljanje števila probiotičnih mikroorganizmov v krmnih mešanicah
Authors: NOVAK Rok , BOGOVIČ-MATIJAŠIĆ Bojana , ROGELJ Irena 
Published: December 2023

V prehrani živali se uporablja širok spekter probiotičnih mikroorganizmov, ki pripadajo mlečnokislinskim bakterijam, kvasovkam ali rodu Bacillus. V raziskavi smo ugotavljali število mikroorganizmov oziroma njihovih spor v različnih krmnih mešanicah in premiksih, ki so vsebovali komercialne probiotične pripravke Bioplus 2b, Vebac ali Biosaf. Pri bakterijskih sevih Bacillus subtilis in Bacillus licheniformis, ki smo ju osamili iz pripravka Bioplus 2b, smo ugotavljali občutljivost za antibiotike, protimikrobno aktivnost ter sposobnost preživetja v simuliranem želodčnem in črevesnem soku. Ugotovili smo, da je bilo v vseh testiranih proizvodih število probiotičnih mikroorganizmov oziroma spor manjše od deklariranega. Razlika med deklariranim in ugotovljenim številom je bila največja pri proizvodih z dodatkom pripravkov Vebac in Biosaf. Izolata B. subtilis in B. licheniformis sta občutljiva za vse izbrane antibiotike razen metronidazola. Test preživetja je pokazal, da simulirana želodčni oz. črevesni sok nimata večjega vpliva na preživetje spor, vegetativne celice obeh sevov Bacillus pa so zelo občutljive za nizke vrednosti pH in žolčne soli. B. licheniformis je inhibiral rast predvsem po Gramu pozitivnih bakterij, medtem ko je bil B. subtilis učinkovitejši proti po Gramu negativnim bakterijam.
Hordeetum murini Libbert, 1932 - A ruderal association in Kosovo
Authors: PAJAZITAJ Qazim 
Published: December 2023

The paper deals with the vegetation of the association Hordeetum murini Libbert 1932 (Sisymbrietalia, Sisymbrion) in Kosovo. It is one of six ruderal communities studied in Kosovo during 1988 - 1991. The association Hordeetum murini is a ruderal vegetation that appears later in the spring and disappear in the beginning of the summer. This association is well developed in all habitats of Kosovo. This paper deals with the floristic and syntaxonomic analysis of association (Table 1), which encapsulates 12 relevés out of 62 species. It was also analyzed the biological spectrum of association, and symbols of life forms of each species. Also, in the analysis of floral geoelements, groups of these elements have been determined and presented by its spectrum.
Vegetativna rast in pridelek semideterminantnega paradižnika (Lycopersicon esculentum Mill.) v odvisnosti od načina zastiranja tal
Authors: BAN Dean , SINČIĆ PULIĆ Blanka , OPLANIĆ Milan , BOROŠIĆ Josip , ŽNIDARČIČ Dragan 
Published: December 2023

Cilj raziskave je bil ugotoviti, kako različni načini zastiranja tal vplivajo na vegetativno rast in pridelek semideterminantnega paradižnika na sredozemskem območju Hrvaške. Poljski poskus, ki je bil v dveh vegetacijskih sezonah zasnovan po metodi naključnih blokov v treh ponovitvah, je bil postavljen na družinski kmetiji v Pulju (44° 51' N, 13° 51' E, 12 m n. v.). V obravnavanje so bila vključena gola tla, tla prekrita s črno polietilensko (PE) folijo, in dve rastlinski zastirki (kuštrava grašica - Vicia villosa in inkarnatka - Trifolium incarnatum). Tla, prekrita s črno PE folijo, so v primerjavi z golimi tlemi skrajšala, tla, prekrita z rastlinskimi zastirkami, pa podaljšala število dni, potrebnih za oblikovanje zalistnikov in začetek cvetenja paradižnika. V prvih 15 oz. 30 dneh so rastline paradižnika hitreje rasle na tleh, prekritih s črno PE folijo, kot na tleh z rastlinskimi zastirkami. Prav tako je bil v primerjavi z rastlinskimi zastirkami večji pridelek zgodnjih plodov na tleh, prekritih s črno PE folijo. Način zastiranja pa ni vplival na težo plodov.
Sensory traits of capon meat in three chicken genotypes
Authors: MALOVRH Špela , HRIBERŠEK Katarina , TERČIČ Dušan , VOLK Marko , ŽLENDER Božidar , POLAK Tomaž , HOLCMAN Antonija 
Published: December 2023

Capons of three genotypes (Barred Prelux, Sulmtaler, Styrian hen) were fattened outdoors and slaughtered at two ages (163 and 198 days). Cockerels were caponised at age 47 days and at age 84 days were moved to grower houses with free access to pasture. Animals had ad libitum access to food and water. Ten carcasses of each genotype and age were sampled at slaughter for sensory analysis. The four trained panellist assessed three traits of raw carcasses on scale 1–5 and 19 traits on roasted carcasses on scale 1–7. Shear force was measured on cooled meat slices by apparatus Texture Analyser, TA.XT plus, Volodkevich contact cell. Statistical analysis was performed by MIXED procedure in SAS/STAT. Age at slaughter affected nine, genotype five and interaction between age and genotype three sensory traits. Shear force differed among genotypes and it got worse at older age. Any of three genotypes was not superior in most of sensory traits. Thus, decision which genotype to fatten and how long depends on preferences and importance of certain sensory traits by consumers.
New primer combinations with comparable melting temperatures detecting highest numbers of nosZ sequences from sequence databases
Authors: STRES Blaž , MUROVEC Boštjan 
Published: December 2023

We explored existing primer sequences targeting nitrous oxide reductase (nosZ) gene in order to explore their capability to recognize variant nosZ sequences. Published nosZ sequences longer than 380 AA residues were obtained from FunctionalGene Database /Repository (http://flyingcloud.cme.msu.edu/fungene/) and used for explorations with PrimerChart program. The numbers of sequences recovered using all possible forward and reverse primer combinations were determined and the stringency of primer site recognition was further varied by allowing 1, 2, or 3 primer mismatches to DNA binding site. We identified novel primer combinations resulting in satisfactory amplicon length (> 500 bp) and increased sequence recognition capabilities at comparable forward and reverse primer melting temperatures. Overall, this study indicates that current state of the art molecular methods can be and should frequently be further refined by the use of targeted bioinformatic approaches.
Minerals management in silvopastoral system of karst pasture
Authors: VIDRIH Matej , VIDRIH Anton , POGAČNIK Milan , KOMPAN Drago 
Published: December 2023

A survey of mountain pasture topsoil was undertaken first to set up field experiment in karst region on effects of applied P on minerals concentration in herbage. Content of SOM, C, N, CEC of soil and its base saturation are presented in the article. Great variability in depth, pH value and K level was found in soil. Low base saturation and high deficit of P was more common for all soil samples. Six different plant species presenting a great portion of herbage available for grazing and browsing at different occasions during grazing season were sampled and analysed for macro- and some microminerals. Concentration of P was very low in perennial grasses (1.1 g P kg−1 of DM). In leaves of common hazel (Corylus avellana L.) and common beech (Fagus silvatica L.) the concentration of P was identical as in white clover (Trifolium repens L.) and the level was high enough to cover animal needs when intake of herbage was sufficient. Leaves of woody plants were high in Mn concentration, but still below the levels that reduced growth rate in lambs. Application of P fertilizer had only small effect on increase of P in herbage, but large one on decrease on concentration of Ca in herbage. There was not clear effect of added P on concentration of Zn, Mn, Fe and Cu. Higher yield of DM induced with added fertilizer had not have any dilution effect on concentration of those minor elements in herbage.
Introduction pilot biogas reactors and application to define biogas potential of basic substrat, swine slurry
Authors: BERNIK Rajko , ZVER Aleš 
Published: December 2023

Cooperation between the ‘Panvita Group’ and the Biotechnical Faculty, University of Ljubljana, resulted in the construction of a pilot biogas reactor – a miniaturised version of the economical biogas reactor. The aim of construction was to support scientific research in the field of biogas generation, while, at the same time, optimising the processes conducted in economical reactors and testing the new substrates in the field of biogas generation. A 2500-litre reactor, containing a 500-litre gasholder, was built to this purpose. In the first operating period, biogas-generation potential of the raw and partially purified swine slurries was tested. The three repetitions allowed us to generate an average of 529 litres CH4 per 1 kilogram of organic dry matter.
Kateri biofizikalni in biokemični dejavniki lahko pripomorejo k večji odpornosti zelja (Brassica oleraceae L. var. capitata) na napad gospodarsko najpomembnejših škodljivcev
Authors: ŽNIDARČIČ Dragan , MARKOVIČ Damir , VIDRIH Rajko , BOHINC Tanja , TRDAN Stanislav 
Published: December 2023

Raziskava o vplivu nekaterih biofizikalnih (vsebnost epikutikularnega voska) in biokemičnih (obarvanost listov, skupni polifenoli in antioksidacijski potencial) dejavnikov na odpornost zelja (Brassica oleracea L. var. capitata) proti poškodbam, ki jih povzročajo kapusovi bolhači (Phyllotreta spp.), kapusove stenice (Eurydema spp.) in tobakov resar (Thrips tabaci), je potekala v letu 2010 na Laboratorijskem polju Biotehniške fakultete v Ljubljani. V poljski poskus je bilo vključenih 20 genotipov zelja in sicer 9 zgodnjih, 5 srednje zgodnjih in 6 srednje poznih genotipov (glede na dolžino rastne dobe), 3 rdeči in 17 belih genotipov (glede na barvo listov) ter 14 hibridov in 6 sort (glede na poreklo). Statistična analiza je pokazala, da biofizikalna in biokemična sestava listov zelja najbolj vpliva na odpornost te vrtnine na napad kapusovih bolhačev. Ti namreč kažejo šibko preferenco do zgodnjega in rdečega zelja ter do hibridov, ki imajo visoko vsebnost epikutikularnega voska (r2 = –0,6137, r2 = –0,7603 in r2 = –0,6812). Prav tako smo pri kapusovih bolhačih ugotovili močno negativno korelacijo med antioksidacijskim potencialom in obsegom poškodb pri srednje poznem zelju (r2 = –0,7185), pri rdečem zelju (r2 = –0,7811) in pri sortah zelja (r2 = –0,7802).
Analiza fenofaz paš, pri čebelah v Novem mestu
Authors: JELEN Lucija Glorija 
Published: December 2023

Preučevali smo vpliv temperature zraka na izbrane fenološke faze čebel (Apis mellifera carnica Pollman) za obdobje 1971-2007 v Novem mestu. Medletna variabilnost nastopa fenofaz (prva paša čebel, paša na robiniji, paša na lipi) je velika, variacijski razmik znaša od 44 do 86 dni. S časovno analizo smo ugotovili, da se kot posledica višjih temperatur zraka ter zgodnejših rastlinskih fenofaz, tudi fenofaze pri čebelah pojavljajo v zadnjem obdobju zgodnejše. Statistično značilen linearen trend za prvo pašo čebel znaša -19 dni/dekado, za pašo na robiniji pa -10 dni/dekado. Fenofaza paša na lipi nima statistično značilnega trenda. Povezanost med fenološkim razvojem in temperaturo zraka smo preučevali s korelacijsko analizo. Vrednosti koeficientov korelacije so med -0,45 in -0,70. Vse tri fenofaze so najbolj korelirane s povprečnimi dvomesečnimi temperaturami marca in aprila. Izdelali smo enostavne regresijske modele za napoved časa nastopa fenofaz na osnovi temperature zraka. Kot pojasnjevalne spremenljivke modela smo vključili povprečne mesečne temperature zraka in termalni čas, potreben za nastop izbrane fenofaze. Akumuliran termalni čas smo izračunali kot vsoto aktivnih temperatur (vsota pozitivnih temperatur od 1.1. dalje) in efektivnih temperatur (temperaturna vsota nad temperaturnim pragom 10 °C od 28.2. dalje). Koeficienti variabilnosti (KV) za izračunan termalni čas znašajo od 15 % do 43 %. Z metodo regresije po korakih smo oblikovali linearne regresijske modele za napoved časa prve paše čebel in paše na robiniji. Z modeli smo lahko pojasnili od 53 % do 91 % variabilnosti v času nastopa fenofaz.
Virulenčni faktorji glive Verticillium albo-atrum
Authors: MAJER Aljaž , KOSEL Janez 
Published: December 2023

Gliva Verticillium albo-atrum je pomemben rastlinski patogen, ki lahko okuži več sto rastlinskih vrst in povzroča precejšnjo škodo v kmetijstvu. O mehanizmih patogeneze te glive je znanega zelo malo, pred kratkim pa je bil sekvenciran njen genom, kar ponuja dobre obete za raziskave na tem področju. V tej raziskavi sva pregledala literaturo o znanih genih gliv, ki sodelujejo pri napadu in pojavu simptomov bolezni, nakar sva v genomu V. albo-atrum z uporabo orodja BLAST poiskala homologe vseh najdenih genov in poskusila prepoznati razloge za virulenco te pomembne patogene glive.
In vitro plant regeneration of Indian jujube (Ziziphus mauritiana Lamk.) cv. Zaytoni via indirect organogenesis
Authors: IBRAHIM Majid Abdel , JASIM Abbas Mehdi , ABBAS Muayed Fadhil 
Published: December 2023

In vitro plant regeneration was achieved in Ziziphus mauritiana Lamk., through de novo formation of meristems in callus obtained from the shoot tip cultured on MS medium supplemented with either IBA (10.0 mg.l-1) or NAA (15.0 mg.l-1) and 5.0 mg.l-1 BA. Organogenic callus was obtained when the primary callus was cultured on MS medium supplemented with BA at 5.0 mg.l-1 .Adventitious shoots were obtained when the organogenic callus was incubated on MS medium supplemented with BA at 1.0 mg.l-1 and NAA at 0.1 mg.l-1. Whole plants were developed when the adventitious shoots were transferred to half strength MS medium supplemented with NAA at 0.2 mg.l-1.
Japonski dresnik (Fallopia japonica [Houtt.] Ronse Decraene) in njegovo zatiranje z bolšico Aphalara itadori Shinji
Authors: LAZNIK Žiga , TRDAN Stanislav 
Published: December 2023

Evropska agencija za okolje je sestavila seznam 163 najpomembnejših invazivnih organizmov, ki ogrožajo ekosisteme v Evropi. Med njimi je tudi rastlinska vrsta japonski dresnik (Fallopia japonica), ki uspeva na različnih tipih tal. Najhitreje poseljuje ruderalna rastišča, vendar postaja zaradi njegove izredne konkurenčnosti vse pomembnejši člen ekosistemov, kjer izpodriva samonikle rastlinske vrste. Mehansko odstranjevanje japonskega dresnika s košnjo je le začasna rešitev, saj ga na takšen način ne zatremo. Ker se ta rastlinska vrsta razrašča v urbanih območjih in ob vodah, številni strokovnjaki menijo, da predstavlja dolgoročno rešitev le biotično zatiranje tega plevela, in sicer z vnosom njegovega naravnega sovražnika iz okolja, od koder izvira tudi omenjena invazivna vrsta. Na Japonskem ima japonski dresnik okoli 180 različnih naravnih sovražnikov, a le bolšici Aphalara itadori pripisujejo gospodarski pomen. Največjo škodo s sesanjem rastlinskega soka na japonskem dresniku povzročajo najmlajše nimfe. Napadene rastline sicer ne propadejo, vendar je njihova rast omejena. V Veliki Britaniji, ki je prvo ozemlje v Evropi, kamor so vnesli omenjeno bolšico, so potrdili zmožnost njenega preživetja na prostem tudi pozimi. Vnos bolšice Aphalara itadori z namenom zatiranja japonskega dresnika je tako v Evropi kot v svetu prvi zgled klasičnega biotičnega zatiranja plevelov.
Genska banka Oddelka za agronomijo Biotehniške fakultete v Ljubljani
Authors: LUTHAR Zlata , ROZMAN Ludvik , OSTERC Gregor , ČOP Jure 
Published: December 2023

Skrb za ohranjanje narave, v ožjem smislu tudi genskih virov, ne sme biti prepuščena posameznikom ali posameznim ustanovam, ampak je potrebno ta problem reševati na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni. S tem namenom je bila ustanovljena leta 1974 organizacija IBPGR (sedaj Bioversity International), ki je samostojna inštitucija, povezana s FAO ter podobnimi organizacijami po celem svetu in skrbi za ohranjanje svetovnih genskih virov. Pod njenim okriljem so bili za posamezne vrste izdelani tudi deskriptorji, po katerih se genski material opisuje in vrednoti. To je eden od razlogov, da so se leta 1996 v Sloveniji posamezne zbirke, ki hranijo kmetijske rastline združile in dobile status nacionalnega pomena z imenom Slovenska rastlinska genska banka. Del tega je tudi Genska banka kmetijskih rastlin Oddelka za agronomijo Biotehniške fakultete, ki jo sestavljajo štiri genske banke povečini domačih vzorcev ajde (navadna in tatarska), koruze (populacije in iz njih vzgojene linije), sadnih rastlin (jablane, hruške in orehi) ter trav in metuljnic (rod Lolium, Dactylis in Trifolium). Kljub temu, da se skrbi za različne rastlinske vrste, ima genska banka nekaj skupnih organizacijskih značilnosti. Način in razmere hranjenja so podobne, ne glede na rastlinsko vrsto. Tako se vzorci semen hranijo ex situ - izven naravnega okolja v hladilnikih. Sadne vrste se hranijo ex situ v obliki nasadov. Delo genske banke je osredotočeno na pravilno hranjenje vzorcev, zbiranje (kolekcioniranje) vzorcev, obnavljanje in razmnoževanje semen, vzdrževanje in zasaditev novih nasadov sadnih rastlin. Med glavnimi nalogami je tudi zbiranje osnovnih (pasport) podatkov o vzorcih, opisovanje in vrednotenje zbranih podatkov po mednarodnih deskriptorjih, sodelovanje med genskimi bankami ter dosegljivost zbirke oz. vzorcev. Razlogi za zbiranje vzorcev in ustanavljanje genske banke ter aktivnosti imajo nekaj skupnih značilnosti, predvsem rešiti genski material pred propadom, vsaka zbirka pa ima specifičnosti, po katerih je tudi razpoznavna.
Genska banka sadnih rastlin: naravna zbirka različnih sladkorjev in kislin v jabolkih
Authors: OSTERC Gregor , ŠTAMPAR Franci 
Published: December 2023

V okviru “Nacionalnega programa genske banke kulturnih rastlin” smo v Kartuziji Pleterje zasadili sadovnjak, kjer zbiramo različne stare sorte jablan in hrušk. Z zasajanjem sadovnjaka smo začeli leta 1994, trenutno raste v sadovnjaku 119 različnih sort jablan ter 44 različnih sort hrušk. Drevesa so cepljena na ustrezne podlage in pri vsaki sorti je posajenih pet dreves skupaj. Varstvo pred boleznimi in škodljivci poteka v zadnjih letih po programu biološkega varstva rastlin, tako da je mogoče zelo hitro oceniti občutljivost posameznih sort za okužbo z različnimi boleznimi in škodljivci. V članku smo zbrali podatke za 100 različnih sort jablan. Vsebnost sladkorjev v jabolkih je tesno povezana s časom zorenja jablan. V zgodnjih sortah jablan smo tako izmerili največ fruktoze, 64 g/kg plodu, vsebnost ostalih sladkorjev je bila precej manjša. Pri srednje zgodnjih sortah se je vsebnost saharoze povečala iz 24,6 g/kg, kolikor je znašala pri zgodnjih sortah, na 38,5 g/kg ter srednje poznih sortah na 37,6 g/kg. Pri poznih sortah pa je spet prevladovala fruktoza s 70,3 g/kg plodov. Od kislin je v plodovih ne glede na čas obiranja prevladovala jabolčna kislina. Največ, 4 g/kg plodov, smo je izmerili v plodovih zgodaj zorečih sort jablan, 3 g/kg pa v pozno zorečih sortah. V plodovoh srednje zgodaj zorečih ter srednje pozno zorečih sort smo namerili manj kot 3 g jabolčne kisline/kg plodov.