bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
WARTOŚCI I CELE EDUKACJI DO REKREACJI FIZYCZNEJ. WSPÓŁCZESNE PODSTAWOWE CZYNNIKI ROZWOJU REKREACJI RUCHOWEJ
Authors: Muszkieta Radosław , Кіндрат Вадим , Pavlo Kindrat , Hohol Tetiana 
Published: December 2023

Rozpoczynając od koncepcji "Edukacji do Rekreacji Fizycznej" autorstwa Czajkowskiego, zdefiniowane są cele edukacji związanej z aktywnościami rekreacyjnymi. Wśród tych celów podkreśla się stymulowanie zainteresowań, kształtowanie postaw, wprowadzanie różnorodnych form rekreacji oraz rozwijanie umiejętności i nawyków aktywnego spędzania czasu wolnego. Edukację dla rekreacji postrzega się jako proces twórczy, obejmujący formowanie idei i planowanie, podkreślając, że podejście to wymaga ciągłych, kreatywnych działań wzbogaconych elementami niezależności. Kształcenie umiejętności i nawyków rekreacyjnych uważa się za kluczowe w okresie dzieciństwa i adolescencji, aby jednostki wchodziły w dorosłość już wyposażone w te cechy.
Patrząc na proces edukacyjny jako sztukę formowania osobowości, podkreśla się jego wartość w przypadku spełniania swojego zadania; w przeciwnym razie może on stać się rutyną, dając minimalne lub żadne efekty. Edukacja do rekreacji fizycznej zakłada objęcie obszaru rodziny, szkoły i środowiska lokalnego. Zachęca się rodziny do wprowadzania różnorodnych aktywności jako stałej części wychowania dziecka, z naciskiem na aktywność fizyczną w szerszym kontekście dobrostanu.
Jednocześnie zadaniem szkoły jest przygotowanie młodego pokolenia zarówno do pracy, jak i do czasu wolnego, kierując ich ku inteligentnemu wykorzystywaniu czasu wolnego, aktywnemu wypoczynkowi i udziałowi w rekreacji i turystyce. Obejmuje to przekazywanie wiedzy, pobudzanie potrzeb samorealizacji, zapewnianie warunków organizacyjnych i wspieranie fizycznej aktywności uczniów.
Koncepcja "Edukacji do Rekreacji" w ramach edukacji fizycznej pozostaje ambitna. Dlatego zachęca się do rozszerzenia roli szkoły poza klasą, działając jako koordynator społeczności w promowaniu kultury fizycznej. Istotne jest inspirowanie lokalnej społeczności poprzez pozaszkolne instytucje edukacyjne, miejsca pracy i centra rekreacyjno-sportowe do propagowania różnych modeli czasu wolnego. Oczekuje się, że ta inicjatywa dostarczy programów edukacji rekreacyjnej i sportowej poprzez warsztaty, kursy wieczorowe czy weekendowe oraz sesje szkoleniowe.
Nowoczesne cele rekreacji fizycznej obejmują zaspokajanie potrzeby ruchu, utrzymanie codziennej równowagi energetycznej organizmu, poprawę sprawności fizycznej oraz czerpanie przyjemności i satysfakcji z wysiłku fizycznego. W obliczu rosnących zagrożeń we współczesnym życiu, takich jak hałas, przyspieszony tryb życia i pogarszająca się higiena (siedzący tryb życia, brak aktywności fizycznej, niewystarczający sen, zmęczenie, uzależnienia), rekreacja staje się istotnym elementem życia.
КОНЦЕПТУАЛЬНИЙ АНАЛІЗ СУЧАСНИХ ПІДХОДІВ ДО РОЗУМІННЯ ЦІННІСНО-СМИСЛОВОЇ САМОРЕГУЛЯЦІЇ ОСОБИСТОСТІ
Authors: Пелех Владислав 
Published: December 2023

В статті зазначено, що ціннісно-смислова саморегуляція безпосередньо дотична до наповненості часом. Вона існує у плині часу, який виступає парадигмою відношення окремих елементів чи компонент ціннісно-смислової саморегуляції до цілого, що підтверджує їхній певний взаємозв’язок. У такій проєкції ціннісно-смислову саморегуляцію варто розглядати в системно життєвому вимірі як співвідношення цілого та його елементів. Тоді феномен ціннісно-смислової саморегуляції не тільки є передумовою розвитку аксіоцентризму, а й вказує на ще одне важливе психолого-педагогічне поняття – ціннісно-смислову сферу особистості.
Доведено, що осягнення своєрідності, неповторності й унікальності феномену ціннісно-смислової саморегуляції уможливлюють такі категорії зі сфер педагогіки та психології, як: «значення», «цінність», «мета», «розвиток», «ідеал». Комплексною категорією в такому сенсі постає «значення», що характеризує співвідношення окремих елементів ціннісно-смислової саморегуляції й цілого, яке певною мірою позначається на розвитку ціннісно-смислової сфери особистості. Категорію «значення» у педагогічній царині розкривають, звертаючись до понять: формоутворення; значущість компонент ціннісно-смислової саморегуляції; цінність (як аксіоможливості).
ПСИХОЛОГІЧНІ ОСОБЛИВОСТІ ПІДВИЩЕНОЇ ТРИВОЖНОСТІ У ПІДЛІТКІВ
Authors: Широких Анастасія , Шевчук Анна 
Published: December 2023

У статті описано підходи західних та вітчизняних психологів до вивчення проблеми тривожності з призми психоаналітичної, когнітивної та гуманістичної психології. Окреслено види: ситуативної та особистісної тривожності. Охарактеризовано основні поведінкові, когнітивні та фізіологічні показники тривожності. Визначено перелік детермінант, які впливають на підвищення рівня тривожності в підлітків. Варто підкреслити, що тривожність оптимального рівня є захисною реакцією від реальної загрози, проте при підвищенні діє всупереч інтенціям підлітка. Тривожність проявляється схильністю до частих і інтенсивних переживань. Це нестабільний психічний стан, викликаний стресовими факторами. Ключовою емоцією суб'єктивного переживання тривоги є – страх (уявний або реальний).
Автором статті було проведено експериментальне дослідження підліткової тривожності, пов’язане з соціально-політичною ситуацією в Україні. А саме, з мінливістю соціальних та побутових умов життєдіяльності: в незвичайних умовах під час військової агресії рф. Результати експериментального дослідження показують динаміку рівня тривожності підлітків протягом темпорального відрізку часу. Проведено опитування щодо наявності потреби психологічної допомоги у різні періоди проходження війни.
Підвищена тривожність – це складне психологічне явище, яке в більшості випадків при збільшенні своєї інтенсивності, має руйнівний вплив на підростаючу особистість та її становлення. Підвищена тривожність по-різному впливає на поведінку підлітків. І породжує потребу тренувати поведінкову стійкість та формувати навички самоконтролю й саморегуляції. Профілактика і корекція у підліткової тривожності має бути імперативом психологічної служби соціальних інститутів.
ПАРАДИГМА ЕТАПІВ МОРАЛЬНОГО ВИБОРУ ОСОБИСТОСТІ В ЮНАЦЬКОМУ ВІЦІ
Authors: Булах Ірина , Некіз Тетяна 
Published: December 2023

У статті відображено специфіку та етапи здійснення морального вибору особистістю юнацького віку. Проаналізовано наукові праці зарубіжних та вітчизняних вчених, які досліджували розвиток моральної свідомості особистості, становлення моральності як особистісного утворення, мотивацію вибору та впливу на нього моральних цінностей. Визначено психологічні детермінанти як ціннісні утворення особистості, що актуалізують її моральний вибір. Моральні цінності причинно обумовлюють здійснення кожного етапу вибору. В процесі «поетапного сходження» особистість юнацького віку проходить етап усвідомлення ситуації морального вибору, аналізу моральних цінностей, виникнення боротьби мотивів, що спонукає до прийняття рішення та здійснення морального вибору, який відтворюється завдяки моральній саморегуляції поведінки. Підкреслено, що юнацький вік є сензитивним для опанування етапів морального вибору під впливом, відповідних кожному з них, психологічних детермінант. В ході теоретичного аналізу побудована модель етапів здійснення морального вибору особистості ювенального віку. Обґрунтована парадигма процесу поетапного здійснення морального вибору особистістю юнацького віку. Окреслені етапи дозволятимуть більш глибокого вивчати специфіку морального вибору молоді.
АНАЛІЗ ПСИХОЛОГІЧНИХ РЕАКЦІЙ НА ТРАВМАТИЧНИЙ СТРЕС ВНУТРІШНЬО ПЕРЕМІЩЕНИХ ОСІБ СТАРШОГО ПІДЛІТКОВОГО ВІКУ
Authors: Назарець Людмила , Руденко Наталія 
Published: December 2023

У статті проаналізовано поняття «стрес», «травматичний стрес», «посттравматичний стресовий розлад». Описано біохімізм стресової дії; фактори, що підсилюють травматичний стрес; наслідки травматичного стресу; етапи динаміки переживання травматичної ситуації: заперечення, агресії, депресії, зцілення.
Проаналізовано психологічні реакції на травматичний стрес осіб старшого підліткового віку, що мають статус внутрішньо переміщених осіб. Встановлено, що найбільш вираженою емоційною реакцією на травматичний стрес для респондентів є страх смерті інших членів родини (100 %). Під час травматичного стресу у підлітків проявляється низький інтерес до улюбленої справи (83 %). Основними симптомами травматичного стресу у респондентів є повторні переживання (87 %), що супроводжуються тривожністю снів (90 %), спогадами про травматичну подію (87 %); уникнення діяльності, місць або людей, які викликають спогади про подію (87 %). У підлітків проявляється дратівливість або спалахи гніву (93 %), складність засинання або сонливість (90 %), розвивається підозрілість (90 %). Більшість підлітків (100 %), що знаходяться в травматичному стресі, не відчувають радість, проте вони активні, працездатні, витривалі, повні сил і бажання навчатися і працювати. Особи чоловічої статі краще адаптуються до змін оточуючого середовища, більш стриманіше сприймають травматичні події, ніж особи жіночої статі. Виявлено, що більшість старшокласників-переселенців вибірки мають помірний рівень реактивної (80 %) і особистісної тривожності (60 %). Для них характерно: помірна напруга, занепокоєння, заклопотаність, нервозність у конкретній ситуації переживання війни.
У статті запропоновано комплекс методик та технік, спрямованих на нормалізацію реакцій травматичного стресу: створення уявного безпечного місця, відволікання уваги, техніки подолання порушень сну та нічних жахіть, корекції підвищеної фізіологічної збудливості. Описано прийоми психологічної роботи з інтрузивними спогадами.
АДАПТИВНІ СЦЕНАРІЇ САМОЗДІЙСНЕННЯ ОСОБИСТОСТІ В УМОВАХ НЕСТАЛОГО СЬОГОДЕННЯ
Authors: Токарева Наталя 
Published: December 2023

Стаття присвячена аналізу феноменології самоздійснення особистості у сучасному соціокультурному просторі. Метою роботи обрано вивчення ресурсів адаптивних сценаріїв самоздійснення в несталих умовах суспільних криз. Автор детально аналізує характеристики процесу самоздійснення, означує в якості предиктора ефективного саморозвитку активні адаптивні сценарії особистості. Розглянуто маркери суб’єктивного благополуччя та усвідомлювані мотиви відповідальної поведінки респондентів. Вибірка була представлена 287 респондентами 15–22 років, які проживають на територіях України (183 особи) та Канади (104 особи, котрі є вимушеними переселенцями з України). Статистично підтверджено, що рівень усвідомлення психологічного благополуччя респондентів в Україні нижче, ніж у респондентів у Канаді, які вважають себе більш захищеними. Констатовано, що респонденти обох груп незадоволені станом міжособистісних взаємин та якістю власного життя. Доведено, що підлітки та юнаки в Україні обирають переважно адаптивні сценарії компенсаторного типу, зумовлені суспільними мотивами та мотивами морального самоствердження. Для респондентів за межами України більш властиві адаптивні сценарії, зорієнтовані на егоїстичне та прагматичне самоствердження, актуалізацію захисних механізмів мімікрії, спрямованої на виживання та самозбереження. Зроблено висновок, що психологічний ресурс адаптивності школярів та студентів підлітково-юнацького віку імпліцитно залежить від рівня морального розвитку особистості та мотивації відповідальної поведінки на шляху до самоздійснення.
PSYCHOLINGUISTIC ASPECTS OF COMPREHENSION OF A NOVEL AS A DEFINITE COMPONENT OF READING
Authors: Mykhalchuk Nataliia , Ivashkevych Ernest 
Published: December 2023

In the article we associated the understanding of the content of the text with the understanding, first of all, of its meaning. Thus, we propose to distinguish the following types of text meaning: a) a syntactic type, which is determined by the compositional coherence of the text; b) a strong meaning, which is determined by the logical presentation of the text, or the logics of the situation itself, taking into account all possible consequences or prognostic conclusions of the latter; c) a communicative type, which involves distinguishing the interpretation of the author’s intentions; d) the elementary type, which has the aim from the point of view of the reader to translate the text with the use of language expressions that are simpler and accessible by their structure and semantics to each reader; e) the encyclopedic type, which is so called interpretation of the text at the level of definitions and concepts, connections between them; f) a logical type, which helps the reader to establish the meaning of the text; g) the extractive type, which is superficial, shallow meaning of the text; it is easy to understand from the first page; h) a synonymous type, which helps to understand the meaning of lexical and stylistic means greatly and provides the possibility for the reader to paraphrase them.
We think that a novel is an intermediary in the interaction between the author and the reader. We propose such dialogic characteristics of the text, as: focus on a dialogue, the possibility of stimulating the reader’s thinking, actively encouraging the reader to reflect the dialogue, the expression of their remarks, opinions, suggestions, filling a novel with personal meaning.
We described the main constitutional characteristics of the text as some models of the communicative activity of the author and the reader. The main features of the novel are considered to be: coherence, integrity, completeness, structuralness, componentity and informativeness. The main sign that indicates that before us it is a novel is the presence in it of a general meaning, a general concept. All text elements correspond this, each of which has its own complete meaning. Thus, the text realizes the unity of the author’s communicative intentions and the hierarchy of information presentation plans. This characteristics of the text ensures its integrity and structure.
ВИКОРИСТАННЯ АРТ-ТЕРАПЕВТИЧНИХ ТЕХНОЛОГІЙ У РОЗВИТКУ УСВІДОМЛЕННЯ ПІДЛІТКАМИ ОСОБИСТІСНОГО ЕМОЦІЙНОГО ПРОСТОРУ
Authors: Опанасюк Ірина 
Published: December 2023

Стаття присвячена аналізу використання методів арт-терапії з метою активізації внутрішніх ресурсів підлітків, їх творчого самовираження та сприяння усвідомлення власного емоційного простору.
Проведений аналіз робіт учасників групового тренінгу дає підстави стверджувати, що виконання творчих завдань сприяють розвитку емоційного інтелекту та підвищують здатність рефлексивно осмислювати емоційний контекст світоглядних пошуків, що знаходить своє виражених у художньо-символічних формах. В статті також аналізується акустичний принцип резонансу лікування звуком та музикою. Розглянуто взаємозв’язок впливу музики та кольору.
Подано порівняльний аналіз оцінки ефективності тренінгу в експериментальній групі до, після та через 2 місяці після формувального впливу.
АНАЛІЗ ПСИХОЛОГІЧНИХ ПІДХОДІВ ДО РОЗУМІННЯ ПРОБЛЕМИ НЕВРОТИЧНИХ РОЗЛАДІВ
Authors: Березюк Тетяна 
Published: December 2023

Стаття являє собою узагальнення проблеми розвитку невротичних порушень як психологічних феноменів, що слід позначати терміном «розлади». Сутність проблеми зводиться до того, що сучасна область діагностики не містить чіткої границі між психологічними визначеннями невротичних розладів та психопатологічними симптомами, які регламентовано новою класифікацією психічних та поведінкових розладів.
Автор стверджує, що симптоми невротичних порушень за своєю суттю не розрізняються як від функціональних розладів здорових суб’єктів, так і симптомів, які мають місце в процесі різних соматичних захворювань. Наголошується про розвиток неврозів як порушень, що не призводять до органічного ураження системи органів, зокрема і центральної нервової системи, які відображають специфічні клінічні прояви при відсутності патопсихотичної симптоматики, й переважно ідентифікуються нервово-психічним розладом у процесі руйнації значущих соціальних зв’язків особистості.
У дослідженні звертається увага на одну із нагальних проблем в області кризового консультування – проблема реакції суб’єкта на психологічний стрес. Автором зазначено трактування поняття «стрес», яке розкривається через вплив на особистість психотравмуючих подій з розвитком розладів продромальних індивідуально-психологічних особливостей, що сприяє появі невротичного синдромогенезу.
Як повідомляє автор, терапевтична робота, а саме психологічне консультування, являється цінним компонентом як в індивідуальній терапії, так і у комплексному лікуванні і реабілітації суб’єктів з невротичними розладами.
ДЕМОГРАФІЧНІ ХАРАКТЕРИСТИКИ ЯК ДЕТЕРМІНАНТИ ЕМОЦІЙНОЇ ЕКСПРЕСИВНОСТІ У РОДИНАХ ОСІБ ІЗ ХРОНІЧНИМИ ЗАХВОРЮВАННЯМИ ШЛУНКОВО-КИШКОВОГО ТРАКТУ
Authors: Пастрик Тетяна 
Published: December 2023

Мета дослідження – на теоретичному й емпіричному рівні розширити розуміння природи емоційної експресивності (ЕЕ) та особливостей її прояву з боку родичів стосовно осіб із хронічними захворюваннями шлунково-кишкового тракту (ШКТ). Відповідно до мети сформульовано дослідницьке завдання (ДЗ): Чи існують відмінності у показниках суб’єктивного переживання ЕЕ з боку родичів (сприйнята ЕЕ), якості життя, пов’язаної з хворобою, та станом здоров’я, особами із хронічними захворюваннями ШКТ відповідно до статі, сімейного стану, професійного статусу? Вибірку дослідження для проявів ЕЕ стосовно осіб із захворюваннями ШКТ склали 118 особи, які перебували на стаціонарному лікуванні в гастроентерологічному й проктологічному відділеннях КЗ «Волинська обласна клінічна лікарня». У дослідженні використовувалися методи теоретичного аналізу, а також шкали й опитувальники для емпіричного дослідження, зокрема опитувальник якості життя, пов’язаної з хворобою (EQ-5D-3L) та шкала діагностики рівня ЕЕ (LEE). Результати дослідження свідчать про те, що не спостерігаються значущі відмінності у показниках якості життя, пов’язаної з хворобою, стану здоров’я та суб’єктивного переживання ЕЕ з боку родичів між чоловіками та жінками із хронічними захворюваннями ШКТ. Особи, які працюють, мають кращі показники стану фізичного здоров’я порівняно з непрацюючими особами на рівні p<0,001. В одружених осіб із хронічними захворюваннями ШКТ якість життя та стан здоров’я кращий на рівні p<0,05. Перспективами дослідження вважаємо розроблення психоедукаційної програми для родичів і медпрацівників, які взаємодіють із особами із хронічними захворюваннями ШКТ.
ТЕОРІЇ ПЕДАГОГІЧНОЇ ТВОРЧОСТІ ТА ОБДАРОВАНОСТІ В СУЧАСНИХ УКРАЇНСЬКИХ КОНЦЕПЦІЯХ
Authors: Набочук Олександр 
Published: December 2023

В статті зазначено, що в парадигмі інтегративного підходу структурна цілісність психологічного феномену творчості моделюється в результаті особливостей взаємозв’язку і взаємовідносин елементів структури даного феномену між собою. В цьому відношенні важливим питанням у дослідженні образу соціально успішної, творчої людини є проблема визначення структурних складових цього образу, а також дослідження взаємозв’язку між структурними компонентами. Особливості образу соціально успішної, творчої людини, його функції тощо, на думку вченої, визначаються змістовими характеристиками його структурних компонентів та певним способом взаємозв’язку між ними. Індикатором образу соціально успішної, творчої людини як цілісності є домінувальний компонент в системному зв’язку його структурних компонентів, він же й визначає тенденції становлення здатності особистості до творчості.
В парадигмі діяльнісного підходу зазначається, що самопроєктування творчої життєдіяльності розкриває основи вибору як розв’язання ціннісних суперечностей між творчими альтернативами. Дані альтернативи відображаються в структурних складових ціннісно-орієнтаційної, змістово-творчої діяльності суб’єкта: 1) цінність самореалізації в професії як цінність комфортних умов творчої життєдіяльності у мотиваційній складовій творчого розвитку; 2) цінність розширення меж життєдіяльності як цінність спрощення завдань творчої життєдіяльності у цільовій складовій творчого саморозвитку; 3) цінність самовтілення як цінність творчого осягнення себе в інструментальній складовій творчого саморозвитку.
Доведено, що психологічний зміст ціннісних альтернатив у структурі ціннісно-орієнтаційної творчої діяльності зумовлює прояв ознак стратегій творчого саморозвитку в своїй професії. Ціннісні альтернативи, представлені в мотиваційній складовій, відповідають за такі ознаки, як прагнення до творчої самореалізації в професії, до знаходження комфортних умов творчої життєдіяльності. Ціннісні альтернативи, які містяться в цільовій складовій творчої діяльності, спричинюють виникненню таких характеристик: прагнення розширення меж творчої життєдіяльності, прагнення до спрощення завдань творчої життєдіяльності. Ціннісні альтернативи, включені до інструментальної складової, великою мірою зумовлюють існування таких ознак: прагнення до творчого самовтілення як прояв мимовільності, мобільності у випадку реалізації наміру творчого саморозвитку, прагнення до творчого осягнення себе як прояв самоконтролю під час реалізації наміру здійснити творчий саморозвиток
Atividades de estágio e atividades de extensão no processo de curricularização da extensão
Authors: Frutuoso Tomé de Pádua 
Published: December 2023

Com a publicação do Plano Nacional de Educação em 2014 - PNE 2014-2024 e, posteriormente, da Resolução CNE/CES 07/2018, que definiu o final do prazo estabelecido para implantar a Curricularização da Extensão, dezembro de 2022, são recorrentes as dúvidas sobre como alocar a carga horária de extensão nos componentes curriculares, dos Projetos Pedagógicos de Curso (PPC) de graduação, principalmente nos componentes curriculares de Estágio obrigatório. Diante disso, emerge a necessidade de debater especificamente essa questão. Este texto é fruto do trabalho do autor como parecerista dos PPCs em relação à Curricularização da Extensão, no âmbito do Colegiado de Ensino Pesquisa e Extensão (CEPE) do Instituto Federal de Santa Catarina (IFSC). O objetivo principal do presente estudo é demarcar as diferenças conceituais entre atividades de estágio e atividades de extensão, para fins de Curricularização da Extensão, nos cursos de graduação; além disso, o debate aqui apresentado objetiva contribuir com gestoras e gestores que atuam diretamente com a avaliação de PPCs e atividades de extensão curricularizadas.
Larangan Pernikahan Sesuku di Minangkabau
Authors: Al Amin Fauzan , Syofiani Syofiani , Rahmat Arif , Novita Fidya , Sandi Laras 
Published: December 2023

Minangkabau adalah salah satu suku budaya yang ada di Indonesia. Masyarakat Minangkabau menganut sistem kekerabatan matrilineal, yaitu mengambil garis keturunan ibu. Dalam sistem matrilineal, masyarakat Minangkabau harus menikah dengan orang luar sukunya. Oleh sebab itu artikel ini akan membahas tentang pelaksanaan perkawinan adat pada masyarakat Minangkabau sudah sesuai dan tidak melanggar hukum adat setempat, pelaksanaan perkawinan adat sesuku di masyarakat Minangkabau, perkawinan ini adalah perkawinan yang dilarang. Jenis penelitian yang digunakan dalam penelitian ini adalah penelitian hukum sosiologis, yang menekankan pada penelitian yang bertujuan untuk memperoleh pengetahuan hukum secara empiris dengan langsung menuju pada tujuannya. Hasil penelitian dan pembahasan menunjukkan bahwa pelaksanaan pernikahan adat pada masyarakat Minangkabau berlangsung melalui beberapa proses upacara adat yang melibatkan tetua adat dan tokoh adat. Prosesi pernikahan disebut Baralek. Begitu juga perkawinan sesama suku, atau perkawinan yang dilarang oleh adat, juga melibatkan beberapa prosesi yang melibatkan para tetua dan tokoh adat ketika dilakukan perundingan untuk mencari solusi bagi pelaku perkawinan sesama suku. Selain itu, pelaku perkawinan sesuku akan dikenakan sanksi sesuai adat setempat, seperti pengusiran sepanjang adat oleh penghulu suku, pengucilan dari masyarakat, hingga pembayaran denda sesuai kesepakatan.