bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
FoU-baserte læringsaktiviteter i yrkesfaglærerutdanning
Authors: Spetalen Halvor , Eben Bjørn 
Published: October 2023

Merk: Denne artikkelen ble publisert i tidsskriftet FOU i praksis. Tidsskriftet skiftet navn til Nordisk tidsskrift for utdanning og praksis i september 2019.
Formålet for denne artikkelen er å undersøke i hvilken grad det er sammenheng mellom gjennomførte FoU-aktiviteter i yrkesfaglærerutdanning ved OsloMet og bruk av denne FoU-kompetansen i senere profesjonsutøvelse som yrkesfaglærer. Sammenheng (koherens), overføring (transfer) og mestringserfaring er sentrale begreper i artikkelen. Det er to grupper av deltakere i denne studien. Den første gruppen er yrkesfaglærerstudenter i avslutningsfasen av lærerutdanningen, den andre gruppen er tidligere yrkesfaglærerstudenter som nå arbeider som yrkesfaglærere. Empirien i studien er samlet inn og analysert våren 2017, og er basert på innholdet fra refleksjonsnotater, en kvantitativ spørreundersøkelse og kvalitative intervjuer. Funnene indikerer at studentene i avslutningen av studietiden har en positiv holdning til FoU-baserte aktiviteter, og at de også har positive mestringserfaringer og positiv mestringsforventning til å benytte FoU-baserte aktiviteter i profesjonsutøvelsen som lærer. Videre indikerer funnene at tidligere yrkesfaglærerstudenter benytter FoU-baserte aktiviteter i profesjonsutøvelsen som lærer, noe som antyder en relativt høy grad av overføring og sammenheng mellom utdanningskontekst og skolekontekst.
Sitér: Spetalen, H. og Eben, B. (2018). FoU-baserte læringsaktiviteter i yrkesfaglærerutdanning. Tidsskriftet FoU i Praksis, 12(3), 29–49.
English abstract
English title: R&D-based learning activities in Vocational teacher education Coherence between education and professional practice
The aim of this article is to examine to what extent there is coherence between research activities in vocational teacher education, and former vocational students’ use of R&D competence in their professional practice as qualified teachers. Coherence, transfer and self-efficacy are central terms in this article.There are two groups of informants in this study. The first is student teachers at the final stage in their vocational teacher education. The second is former students, now working as qualified vocational teachers. The data in the study are based on reflection notes, interviews and survey, collected and analysed in the spring of 2017.Our results indicate that student teachers in the final phase of their education have a positive attitude to R&D based learning activities. Further, that they also have experience with and expectations of mastering R&D based learning activities in their professional practice as vocational teachers. Furthermore, the results indi-cate that former students are using R&D based learning activities in their work as vocational teachers, indicating a relatively high degree of transfer and coherence between educational context and school (working) context.
Krav om praksisorientering i rektorutdanningen: Hvordan omtales dette på tilbydernes hjemmesider?
Authors: Vennebo Kirsten Foshaug , Aas Marit 
Published: October 2023

Merk: Denne artikkelen ble publisert i tidsskriftet FOU i praksis. Tidsskriftet skiftet navn til Nordisk tidsskrift for utdanning og praksis i september 2019.
Et sentralt krav for den nasjonale rektorutdanningen i Norge er at den skal ha en praksisnær tilnærming til læring av ledelse. I denne artikkelen ser vi nærmere på hvordan begrepet «praksisorientering» kan forstås. Dernest undersøker vi hvordan tilbyderne av rektorutdanningen på sine hjemmesider redegjør for hvordan de vil tilrettelegge for praksisnær læringstilnærming. Funn fra studien viser at det er stor variasjon i hvordan tilbyderne omtaler kravet om praksisorientering, og hvilke arbeidsmetoder de signaliserer at de vil bruke. En studie av hjemmesider reflekterer kanskje ikke hvordan dette faktisk gjøres av den enkelte tilbyder, men hjemmesidene er interessante fordi de må antas å utgjøre et sentralt informasjonsgrunnlag for studentenes valg av studiested.
Sitér: Vennebo, K.F. og Aas, M. (2018). Krav om praksisorientering i rektorutdanningen: Hvordan omtales dette på tilbydernes hjemmesider? Tidsskriftet FoU i Praksis, 12(3), 51–68.
English abstract
English title: Requirements for practice orientation in the National School Leadership Program in Norway: How is this addressed on the providers’ websites?
A key requirement for the National School Leadership Program in Norway is that it should use a practice-oriented approach to leadership learning. In this article, we explore how the concept of practice orientation can be understood. Secondly, we investigate how the providers of the National School Leadership Program on their websites explain how they will be fostering practice orientation. Findings from the study show that there are great variations in how providers address the requirement of practice orientation and what learning methods they signal to use. A study of websites may not reflect how this is actually done by the individual provider, but the websites are interesting because they are assumed to constitute a central information base for the students’ choice of the place to study.
Utforskende arbeidsmåter i barnehagen: Barnehagepersonalets rolle
Authors: Trandem Anne Sigrun 
Published: October 2023

Merk: Denne artikkelen ble publisert i tidsskriftet FOU i praksis. Tidsskriftet skiftet navn til Nordisk tidsskrift for utdanning og praksis i september 2019.
Denne artikkelen er basert på en kvalitativ kasusstudie i en barnehage i Norge. Formålet var å framskaffe kunnskap om hvordan personalet fremmer en utforskende arbeidsmåte. Tidligere studier viser at utforskende arbeidsmåter kan ha betydning for barns læring og danning, men det kan være utfordringer knyttet til voksenrollen. Hovedfunnene fra denne studien viser at det er en sammenheng mellom personalets direkte kontakt med barna og barnehagens organisering, ledelse og kollegaveiledning. Organiseringen med små grupper, høy voksentetthet og personalets mulighet til forberedelse har betydning for å gi god støtte og medvirkning til barna. Det er av betydning at det vises fleksibilitet, og at barnas interesser, perspektiv og deling av kunnskap blir ivaretatt. Den voksnes rolle balanserer mellom å stille «inviterende» og «produktive» spørsmål og utfordre barna til å prøve ut egne løsningsforslag eller trekke seg tilbake, men observere for å bygge på barnas perspektiv i videre veiledning. Ulike redskaper øker det praktiske arbeidet og bidrar i formidling. For å ivareta voksenrollen i det utforskende arbeidet er det av betydning at det skapes en kultur hvor det er rom for personalet til å dele kunnskap, reflektere og veilede hverandre.
Sitér: Trandem, A. S. (2018). Utforskende arbeidsmåter i barnehagen: Barnehagepersonalets rolle. Tidsskriftet FoU i Praksis, 12(3), 69–88.
English abstract
English title: Inquiry-based learning in kindergarten: The role of the adult
This article is based on a qualitative case study in a Norwegian kindergarten. The objective was to gain better understanding of how the adults promote inquiry-ba-sed learning. Earlier studies show that inquiry-based learning can shape children’s learning and development, but that it can also be a challenge connected to the role of the adult. This study finds that there is a connection between how adults interact with children and the organizational structure, administration and the adults’ guidance of each other. Working in small groups, a high adult-child ratio and giving adults time for preparation, provide the children support and encourage their participation. It is important that flexibility as well as children’s interests, perspectives and sharing of knowledge are valued. Adults can balance between asking “inviting” and “productive” questions, challenge children to come up with their own solutions to problem-solving and observe while holding back so as to better understand the children’s perspective in order to guide them in the future. Different tools help increase practical work and contribute to communication. It is therefore important that opportunities are provided for staff members to share and reflect on their experiences in order to support each other in using inquiry-based learning with children.
Mestring i Ungdomsbedrift: risiko, virkelighetsnærhet og selvregulering
Authors: Schofield Daniel , Aae Julie Kristin 
Published: October 2023

Merk: Denne artikkelen ble publisert i tidsskriftet FOU i praksis. Tidsskriftet skiftet navn til Nordisk tidsskrift for utdanning og praksis i september 2019.
Denne artikkelen undersøker hvordan elever ved to europeiske videregående skoler opplever mestring i forbindelse med arbeid med Ungdomsbedrift (UB). Data er samlet inn fra to skoler, en i Finland og en i Latvia. Det er gjennomført fokusgruppeintervjuer med totalt 12 elever. Elevene som deltok i studien, er mellom 17 og 18 år og går andre året på videregående skole. I tillegg brukes bakgrunnsdata fra intervjuer med 9 lærere. Hovedfunnet er at elevene opplever å få økt mestringsforventning gjennom arbeidet med UB, men også at arbeidet med UB innebærer stor variasjon når det gjelder elevers mestring og mestringsforventninger. Mange elever forteller at de jobber relativt hardt og målrettet med UB, og de opplever positive mestringserfaringer og mestringsforventninger. Noen elever imidlertid ser ut til å legge ned lite innsats og enkelte slutter i UB. Disse elevene opplever sannsynligvis mindre gode mestringserfaringer og mestringsforventninger. UB har altså et svært spennende potensial da de fleste deltakerne forteller om positive erfaringer med UB, samtidig som en del elever som vanligvis ikke opplever mestring i skolesammenheng, opplever nettopp det i arbeid med UB.
Sitér: Schofield, D. og Aae, J. K. (2018). Mestring i Ungdomsbedrift: risiko, virkelighetsnærhet og selvregulering. Tidsskriftet FoU i Praksis, 12(2), 49–66.
English abstract
English title: Mastery in the Company Programme: Risk Taking, Realism and Self-regulation
This article explores how students at two European upper secondary schools expe-rience mastery in the Company Programme (CP). Data are collected from two schools, one in Finland and one in Latvia. Focus group interviews are conducted with a total of twelve students. The students who participated in the study are bet-ween 17 and 18 years old and attend the second year of upper secondary school. In addition, we draw on background data from group interviews with nine teachers. The main finding is that most students experience increased self-efficacy through working with CP, but some students do not experience this. Many students work relatively hard and targeted in the CP, and express having many positive mastery experiences and increased self-efficacy. Other students seem to have low effort and even quit the programme, and they probably have few positive mastery expe-riences. Still, CP has a very exciting potential in terms of mastery expectations: most participants express having positive experiences, and some of the students who experience having positive mastery experiences, usually do not experience mastery in a school context.
Å spille sammen og bruke seg selv: elever med særlige behov og opplevelse av inkludering i Ungdomsbedrift
Authors: Schofield Daniel , Valle Ruth Ida , Somby Hege Merete 
Published: October 2023

Merk: Denne artikkelen ble publisert i tidsskriftet FOU i praksis. Tidsskriftet skiftet navn til Nordisk tidsskrift for utdanning og praksis i september 2019.
Artikkelen diskuterer potensialet til Ungdomsbedrift (UB) som læringsaktivitet for elever med særlige behov. Studien bygger på dybdeintervjuer med to elever med særlige behov, som begge har deltatt i UB i skolesammenheng. I tillegg trekker vi inn data fra dybdeintervju med en lærer og bakgrunnsdata fra et gruppeintervju med foreldre. Vi diskuterer dataene i lys av litteratur om inkludering, og funnene viser at UB både utfordrer og gir muligheter for inkludering for elever med særlige behov. Det tydeligste funnet dreier seg likevel om inkluderingspotensialet. UB kan være en metode som styrker elevers selvverd og gir trening i sosialt samspill og deltakelse, noe vi ser som sentrale forutsetninger for å oppleve at man blir inkludert i et læringsfellesskap. Vi konkluderer med at UB ikke er noen «quick fix», men metoden har et interessant potensial når det gjelder inkludering av elever med særlige behov, mye fordi det praktiske fokuset og virkelighetsnære arbeidsoppgaver gir mulighet til å vektlegge andre kompetanser enn dem som tradisjonelt vektlegges i skolen. Fokuset kan derfor flyttes fra utfordringer over til at elever kan utvikle seg positivt både faglig og personlig.
Sitér: Schofield, D., Valle, R. I. og Somby, H. M. (2018). Tidsskriftet FoU i Praksis, 12(2), 67–84.
English abstract
English title: Playing together and using yourself: Students with special needs and the experience of inclusion in the Company Programme
This article discusses the potential of a mini-company method called the Company Programme (CP) as a learning activity for students with special needs. The study is based on in-depth interviews with two students with special needs, both of whom have participated in CP in a school context. In addition, we use data from an in-depth interview with a teacher, and draw on background data from a group interview with parents. The data is discussed in the light of theories on inclusion. The findings show that CP entails both challenges and opportunities for inclusion for students with special needs. The most obvious finding, however, concerns the potential for inclusion through CP: CP can be a method that contributes to strengt-hen students’ self-worth, and the students earn experience from social interaction and participation, which we regard as essential prerequisites for experiencing being part of a learning community. We conclude that CP is not a «quick fix», but the method has an interesting potential when it comes to inclusion of students with special needs. This has to do with the practical focus and realistic tasks, which emphasize competencies other than those traditionally emphasized in school. The focus can therefore be moved from constraints to possibilities, and students can develop both subject-related and personal skills and knowledge.
Utfordringer med prosjektbaserte læringsformer og med lærerens praksisfellesskap ved bruk av programmet Ungdomsbedrift
Authors: Eide Trude Hella , Olsvik Vigdis M. , Stokke Mona 
Published: October 2023

Merk: Denne artikkelen ble publisert i tidsskriftet FOU i praksis. Tidsskriftet skiftet navn til Nordisk tidsskrift for utdanning og praksis i september 2019.
I denne artikkelen spør vi hvilke utfordringer lærere opplever ved bruk av Ungdomsbedrift (UB) som prosjektbasert læringsform, og med utvikling av et praksisfellesskap. Med utgangspunkt i begreper fra prosjektbasert læring og situert læringsteori, og basert på kvalitative intervjuer fra videregående skoler i fem europeiske land, ser vi tre store utfordringer for læreren som skal gjennomføre UB: den prosjektbaserte læringsformen; utvikling av praksisfellesskap; og rektors støtte til bruk av UB. Læreren står i en kompleks undervisningskontekst og er avhengig av at kollegaer, elever, rektor og mentorer fra lokalt næringsliv fyller sine roller. Lærerens rolle og arbeidsoppgaver blir utfordret og utvidet, og behovet for mer kompetanse er til stede, både i form av formell og uformell utdanning ved overføring av erfaringsbasert kunnskap fra undervisingskonteksten til praksis- og læringsfellesskapet. Vårt bidrag er å peke på behovet for en økt bevissthet om undervisingskonteksten i entreprenørutdanningen, som forhåpentligvis kan inspirere til videre forskning med ytterligere casebaserte studier i flere land, også i Norge.
Sitér: Eide, T. H., Olsvik, V. M. og Stokke, M. (2018). Utfordringer med prosjektbaserte læringsformerog med lærerens praksisfellesskap ved bruk av programmet Ungdomsbedrift. Tidsskriftet FoU i Praksis, 12(2), 85–101.
English abstract
English title: Challenges with project-based learning forms and with the teacher’s practice community using the youth enterprise program
In this article, we ask what challenges the teachers experience when using the Company Programme (CP) as a project-based learning form and by developing a practice community. Based on concepts from project-based learning and situated learning theory, as well as qualitative interviews from secondary schools in five European countries, we see three challenges for teachers’ implementing CP: the project-based learning form; the development of a practice community; and the school leader’s support for CP. The teachers find themselves in a complex teaching context and are dependent upon colleagues, students, principals and mentors from the local business community to fulfil their roles. The teachers’ roles and tasks are challenged and expanded, and the need for more skills is evident, both formal, but also informal education, by transferring experience-based knowledge from the teaching context to the practice and learning community. Our contribution is to emphasize the need for an increased awareness of the teaching context in entrepreneurship education, which, hopefully, can inspire further research into more case-based studies in more countries, including in Norway.
Læreres beskrivelser av eget arbeid med Ungdomsbedrift
Authors: Elder Ingunn , Sølvberg Astrid Margrethe 
Published: October 2023

Merk: Denne artikkelen ble publisert i tidsskriftet FOU i praksis. Tidsskriftet skiftet navn til Nordisk tidsskrift for utdanning og praksis i september 2019.
I artikkelen presenteres og drøftes funn fra en kvalitativ studie av læreres beskrivelser av eget arbeid med programmet Ungdomsbedrift i videregående skole. Studien bygger på analyser av fokusgruppeintervju med tolv yrkesfaglærere i Estland (sju) og Italia (fem). Datamaterialet ble analysert gjennom konstant komparativ analysemetode. Studien viser at lærerne opplever personlig vekst gjennom arbeidet med elever i Ungdomsbedrift. Lærerne beskriver hvordan vektlegging av samspillsrelasjoner og organisering har betydning for elevenes deltakelse. Med bakgrunn i funnene foreslås at skolen legger til rette for strukturert utviklingsarbeid som ivaretar lærernes behov for kunnskapsutvikling og refleksjon mellom kolleger som arbeider med Ungdomsbedrift.
Sitér: Elder, I. og Sølvberg, A. M. (2018). Læreres beskrivelser av eget arbeid med Ungdomsbedrift. Tidsskriftet FoU i Praksis, 12(2), 103–118.
English abstract
English title: Teachers’ describing of their work with the Company Programme
This article discusses findings from a qualitative study of teachers’ reflections over their work with students in mini-companies in secondary schools. The study is based on analyses of focus-group interviews with twelve teachers in vocational education; seven in Estonia and five in Italy. The interview data was analysed by means of the constant comparative method. The study shows that the teachers experience personal growth through working with students in the Company Pro-gramme. Teachers also place emphasis on how interactive relationships between the teacher and students, and the organization of teaching, matters for students’ participation. It is suggested that schools involved in entrepreneurship and the Company Programme facilitate structured developmental work that takes care of teachers’ need for knowledge development and reflection among colleagues working in the Company Programme.
Tilbakemelding for læring på femårsklubb i barnehagen
Authors: Håberg Liv Ingrid Aske , Gamlem Siv Måseidvåg 
Published: October 2023

Merk: Denne artikkelen ble publisert i tidsskriftet FOU i praksis. Tidsskriftet skiftet navn til Nordisk tidsskrift for utdanning og praksis i september 2019.
Studien analyserer kva som kjenneteiknar tilbakemelding frå personale til barn på femårsklubb i to barnehagar. Datamaterialet består av intervju med tilsette (n = 7) og observasjonar (n = 23) frå femårsklubbar. Resultat frå studien syner at barn får mykje tilbakemelding. Dette er ulike typar av tilbakemelding. Tilbakemeldingar inneheld mykje ros og mindre informasjon om arbeidet og oppgåva. Barna får til dels mykje ros retta mot innsats og individet, medan det er lite tilbakemelding om det faglege arbeidet. Studien peikar på utfordringar og dilemma for barn si læring basert på innhaldet i tilbakemeldingar.
Sitér: Håberg, L. I. A. og Gamlem, S. M. (2018). Tilbakemelding for læring på femårsklubb i barnehagen. Tidsskriftet FoU i Praksis, 12(1), 7–26.
English abstract
English title: Feedback for learning in 5-year-olds’ club in kindergarten
The study analyzes what characterizes feedback given from staff to children in 5-year-olds’ clubs. The data consists of interviews with employees (n = 7) and observations (n = 23) of 5-year-olds’ club. Results show that children receive much feedback. These are different types of feedback. The feedback given to children primarily consist of praise, and less about the assignments. Children receive less feedback related to the assignments, whereas they often receive praise for efforts and self. The study points to dilemmas for children`s learning based on the content in the feedback they receive.
Sammenhengen mellom læreratferd og elevers engasjement
Authors: Bjerga Ella 
Published: October 2023

Merk: Denne artikkelen ble publisert i tidsskriftet FOU i praksis. Tidsskriftet skiftet navn til Nordisk tidsskrift for utdanning og praksis i september 2019.
Målet med denne studien har vært å undersøke sammenhengen mellom læreratferd og elevers opplevde atferdsengasjement. Læreratferd er forventet ut fra tidligere forskning å ha sammenheng med elevengasjement. Data ble innsamlet fra 10 norske skoler i forbindelse med prosjektet «Classroom interaction for enhanced student learning» (CIESL), ledet av Nasjonalt senter for læringsmiljø og atferdsforskning, ved bruk av observasjon og spørreskjema som metode. Totalt var utvalget i denne studien på 52 lærere og 1689 elever fra 5. til 10. klasse. Resultater fra regresjonsanalyser indikerer en positiv sammenheng mellom «Classroom Climate» og atferdsengasjement når det var kontrollert for trinn, kjønn, sosioøkonomisk status og disiplinvansker. Denne sammenhengen indikerer at lærerens relasjonelle ferdigheter og evne til å skape et positivt klasseklima har betydning for elevers atferdsengasjement. Funnene vil bli diskutert mer i detalj.
Sitér: Bjerga, E. (2018). Sammenhengen mellom læreratferd og elevers engasjement. Tidsskriftet FoU i Praksis, 12(1), 47–68.
English abstract
English title: The relationship between teacher behavior and students behavioral engagement
This paper presents a classroom case study on the relationship between teacher be-havior and students own perception on behavioral engagement. Teacher behavior is expected from earlier research to have a relation with student engagement. Data was collected from 10 Norwegian schools in connection with the project “Classroom interaction for enhanced student learning” (CIESL) by using observation and survey. The sample was a total of 52 teachers and 1689 students in 5th through 10th grade. A key finding, which came from the regression analysis indicate a positive relation between “Classroom Climate” and behavioral engagement when controlled for level, gender, socioeconomic status and discipline problems. This relation indicate that the teachers’ relational skills is of matter for the students’ behavioral engagement. The findings will be discussed in further detail.