bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Passing as a Pastor: Clerical Imposture in the Colonial Atlantic World
Authors: Kidd Thomas 
Published: July 2004

AbstractMany impostors in the eighteenth century tried to pass as pastors in North America's churches. This phenomenon showed how increasing engagement with the broader Atlantic world could carry ominous implications for colonial religious leaders, implications that would become manifest in the itinerancy of the evangelical revivals and, in the early republic, finally crush any hopes of centered American religious authority. Eighteenth-century episodes of clerical imposture help illuminate the increasing loss of cultural mastery faced by religious elites as a result of Atlantic anonymities, itinerant ministries, and democratic sensibilities. This article considers why so many in the eighteenth century attempted to pass as pastors, from British wanderers like the supposed brick-maker Samuel May to notorious criminals like Tom Bell or Stephen Burroughs. Understanding the conditions that led to these cases of clerical imposture leads to greater understanding of the nature of religious and cultural power in colonial North America and in the early American republic. The eighteenth century brought a crisis to America concerning the implications of cultural and demographic fluidity as elites worried more and more about assigning true value and uncovering conspiracy in a world newly dependent on appearances to establish authority. The increasing cosmopolitanism, immigration, and commerce helped make the colonial elites more wealthy and powerful, but they also now had to scramble to resist the potential for deception and imposture that the new engagements created. Such conditions made new room for con men, many of whom posed as pastors to access the power of religious authorities.
Why Women Loved Billy Sunday: Urban Revivalism and Popular Entertainment in Early Twentieth-Century American Culture
Authors: Bendroth Margaret 
Published: July 2004

AbstractEvangelist Billy Sunday (1862–1935) is well-known for an aggressively masculine platform style that was clearly aimed at attracting a male audience to his urban revival campaigns. Less recognized but equally important are Sunday's meetings for “women only,” in which the handsome, athletic evangelist preached passionate, explicit sermons on sexual vice to an audience that had been purged of all male interlopers. Though Sunday's ostensible purpose was to reinforce traditional Victorian morality—the sermons were originally meant to rail against birth control—the social context for his message subtly undermined its conservative aim. As is illustrated by his campaign in Boston during the winter of 1916–1917, Sunday was perceived by many of his contemporaries, both men and women, as scandalously frank to the point of sexual crudeness. Critics and supporters alike described him in the same terms they used for vaudeville and theater idols, a notion that ex-baseball player Sunday did little to dispel. Yet, evangelical Protestant women came to hear his muscular Christian message anyway. The ability of his female audiences to adapt to—and obviously enjoy— Sunday's physical stage presence suggests that often-used terms like “feminization” and “masculinization” are too stark to describe the transition from Victorian to modern forms of religious behavior. Women's response to Sunday, situated at the intersection of evangelical religion and popular entertainment culture, demonstrates the durability of feminine religious tastes and suggests ways in which the blurring and confusion of formal gender categories factored into the transition from Victorian piety into the more individualized, popularized forms of religious faith in the twentieth century. Women were not passive observers in the transformation of American religion but central to the nature and direction of its survival.
Foszfor-cink kölcsönhatás-vizsgálatok a trágyázási kutatásokban
Authors: Turán Tamás Levente 
Published: July 2004

A P-Zn kölcsönhatások vizsgálata az 1930-as évektol indult, amikor növény- és talajvizsgálatok alapján arra következtettek, hogy e két elem egymás növényi felvételét befolyásolja. A P-trágyák egyre elterjedtebb alkalmazásával megjeleno P-indukálta Zn-hiány gyakori jelenséggé vált a XX. század második felében. A Zn-hiány, és az emiatt fellépo élettani zavarok okaiként több lehetséges változatot is megemlítenek a kutatók. Általános az a vélemény, hogy a P-trágyázással kiváltott Zn-hiány nem a foszfátok általi közvetlen Zn-kicsapódás következménye, hanem növényfiziológiai alapú. A növényben végbemeno folyamatok megítélése azonban eltéro. Egyesek a talaj nagy CaCO3-tartalmát teszik felelossé a mérsékelt Zn-felvételért és növénybeni szállítódásért, mások a Zn-hiányos szövetekben kialakult nagy Fe-tartalomban látják az élettani zavarok okát. A harmadik vélemény szerint a Zn-hiány következtében egy, a hajtásban jelenlévo, a gyökerek P-felvételét és a P-transzportot szabályozó visszacsatolási mechanizmus károsodik, melynek eredményeképpen toxikus mértékben halmozódik fel a foszfor a levelekben a gyökér felé irányuló visszaszállítódás lecsökkenése, esetleg elmaradása miatt. A vizsgálatok egységesen következtettek azonban arra, hogy a P/Zn arány eltolódásának és a gyökér, valamint a levelek erosen eltéro P- és Zn-tartalmának az oka, hogy a Zn-hiány által kiváltott rendellenesség következtében a gyökérbol a levelek irányába zajló Zn-szállítódás lecsökken, a P-szállítódás pedig megno. Magyarországon elsoként a gyümölcstermesztok körében vált ismertté a Zn-hiány fogalma. A P-trágyázás és meszezés Zn-felvételre gyakorolt hatásairól azonban a kertészek is csak a 1970-es évek elején tesznek említést, csakúgy, mint a szántóföldi kultúrákkal foglalkozó kutatók. A vizsgálatok sok tekintetben hasonló eredményre vezettek mint külföldi kollegáiké, de pl. a P-mutrágyázásra bekövetkezett Fe-tartalom változásában a megállapítások eltéroek. Látható tehát, hogy a P-Zn kölcsönhatás kérdése nem tisztázott, számos egymásnak ellentmondó közlés található a nemzetközi irodalomban. Míg az 50-60-as években rendszeresen jelentek meg cikkek a témából, az utóbbi 10-15 évben már csak néhány szerzo foglalkozott vele keveset publikálva. További elemzésre szorul, hogy az említett hazai kísérletekben milyen gyakorisággal erosödhet a PxZn kölcsönhatás, milyen az idojárási tényezok befolyásoló szerepe és hogyan hatnak mindezek a hozamokra.
Észak-amerikai és magyarországi talajok víztartó képességének összehasonlító vizsgálata
Authors: Ács Ferenc , Drucza Miklós 
Published: July 2004

Észak-amerikai és magyarországi talajok víztartó képességét hasonlítottuk össze. Az észak-amerikai és magyarországi talajok víztartó képességét Clapp és Hornberger (1978) (?CH(?)), valamint Rajkai (1988) (?R(?)) parametrizá-ciója alapján elemeztük. Az elemzést homok, vályog, agyag fizikai talajféleségre, valamint homogén (?H/YH) és inhomogén (?INH/YINH) területi eloszlású talajnedvességre vonatkozóan végeztük el. Az inhomogén területi eloszlású ?-t normális eloszlással szimuláltuk. A legfontosabb eredményeket a következokben foglaljuk össze: 1. A ?CHH(?) és a ?RH(?) közötti eltérések a legnagyobbak az agyag fizikai féleség esetén, száraz viszonyokban (pl. log½?CH(0,15 m3m-3)½-log½?R(0,15 m3m-3)½= 2 pF érték). 2. A ?RH(?)- és a ?RINH(?)-függvények közötti eltérések minden fizikai féleségre és ?-értékre vonatkozóan kicsik. 3. Számszerusítettük a ?INH(?)- és a ?H(?)-függvények közötti kapcsolatokat. Az eredmények a talaj vízháztartásának becslése során hasznosíthatók.
A mezőgazdasági területekről a felszíni vizekbe kerülő foszforterhelések
Authors: Osztoics Erzsébet , Sárdi Katalin , Sisák István , Osztoics András , Magyar Marianna , Szűcs Péter 
Published: July 2004

Amennyiben a talajok P-tartalma az agronómiailag indokolt szint fölé emelkedik, ugrásszeruen megnohet a talajból a felszíni vizekbe, ill. bizonyos körülmények között a felszín alatti vizekbe jutó foszfor mennyisége. A csatornák, patakok, folyók és tavak stb. vizének kritikus szint feletti P-koncentrációja az eutrofizáció felgyorsulásához vezethet. Az 1960-as évek közepétol a több mint két évtizedes talajgazdagító P-trágyázás (+20 és +40 kg/ha P2O5 többletek) következtében rohamosan javulni kezdett talajaink P-ellátottsága és az 1990-es évek elejére a szántóterület mintegy 2/3-a foszforral jól, vagy igen jól (túlzottan) ellátottá vált. 1990-tol kezdodoen a hazai P-mérlegek erosen negatívak, évi -10 és -20 kg/ha P2O5-hiányt mutatnak. A fejlett nyugat-európai országokban ma is erosen pozitívak a P-mérlegek. Annak ellenére, hogy a megnövekedett P-tartalmú talajok fokozott környezeti kockázatot jelentenek, hazánkban mind a mai napig az indokoltnál jóval kevesebb kutatás irányult a környezetvédelmi célú P-talajvizsgálatok hazai adaptációjára. A kérdéskör vizsgálata azért is kiemelten fontos, mivel Magyarország EU-csatlakozásának elofeltételeként, a városok szennyvíztisztítása megvalósul, felszíni vizeink pontszeru P-terhelése ily módon jelentosen csökken, másrészt nagyobb hangsúlyt kapnak a legnagyobb diffúz szennyezo forrás, a mezogazdasági eredetu P-terhelés csökkentésének lehetoségei. A P-megkötodés mértéke talajonként különbözo lehet. Mivel a szorpciós folyamat az agyagfrakcióhoz és az oxid-hidroxid frakciókhoz kötheto, a P-fixáció a nagy agyagtartalmú talajokban eroteljesebb. Ennek megfeleloen, a szervetlen kolloidokban szegény talajok P-megkötése gyenge. Általában véve, a 6,0 és 6,5 közötti pH(H2O)-értékek mellett legkisebb a P-megkötodés. Erosen savanyú talajokon alacsony oldékonyságú Fe- és Al-foszfátok (strengit, variscit), erosen meszes talajokon a szintén gyenge oldékonyságú Ca-foszfát vegyületek (oktokalcium-foszfát, hidroxiapatit, fluorapatit) képzodése jelzi az eroteljes P-megkötodést. Az összes P-terhelésbol a mezogazdasági terhelés részarányát 39 %-ra becsülik Dániában, 54 %-ra Norvégiában, 73 %-ra Svédországban, és 79 %-ra Finnországban. Becslések szerint Magyarországon 10 % az agrár P-terhelés aránya. Ez utóbbinak oka a lakossági terhelés rendkívül magas részaránya, a szennyvizeknek kezelés nélküli, közvetlen felszíni vizekbe való vezetése. A kutatóknak, talajvizsgáló laboratóriumoknak erofeszítéseket kell tenniük a könnyen oldható P-tartalmak, az értéküket befolyásoló talajtulajdonságok (pH, mészállapot, talaj fizikai félesége, szervesanyag-tartalom stb.) minél pontosabb meghatározására, a kalibráció minél pontosabb elvégzésére. A talaj könnyen oldható P-tartalmát az egyéb információkkal együtt (talajerózió, felszíni elfolyás, P-adag, és P-kijuttatás módja stb.) figyelembe kell venni a potenciális P-terhelés becslésekor.
Mezőföldi talajok KCl-EDTA kivonószerrel oldható mikroelem-tartalmának hosszú idő alatt bekövetkezett változása
Authors: Szűcs Mihály , Szűcs Mihályné 
Published: July 2004

Légszáraz állapotban tárolt talajminták és mintavételi helyeiknek 27-31 év elteltével végzett ismételt mintavételezése után vizsgáltuk a Mezőföld 4 településének határában a KCl-EDTA-oldható mikroelem-tartalom változását üzemi viszonyok között. A vizsgálat a természetes és humán eredetű környezeti tényezők együttes, hosszú távú hatása törvényszerűségeinek tanulmányozására irányult. A vizsgált, döntően mészlepedékes csernozjomok által borított régióban a talajok kémhatása az expozíciós idő alatt nagyon kis mértékben csökkent, a szervesanyag-tartalom viszont nem változott. A talajokban jelentősen nőtt a mért oldható Pb-tartalom, amelynek mennyisége az M7-es autópályától való távolságtól függően változott. A savanyú talajokhoz hasonlóan nőtt az oldható Fe- és Al-mennyiség. A többszörös determinációs együttható felbontása azt mutatta, hogy az oldható Fe-tartalom pozitív, az oldható Al-tartalom pedig negatív irányban befolyásolja az oldható Pb-mennyiséget. A kapcsolatrendszerben az oldható mangán szerepe kisebb volt, mint azt a savanyú talajok esetében tapasztaltuk. A vizsgált meszes talajokon nem tapasztaltuk a savanyú talajoknál elsősorban kilúgozódásra visszavezethető mikroelemtartalom-csökkenés jelenségeket.
Az orvosnői hivatás magatartástudományi vizsgálata
Authors: Győrffy Zsuzsa , Ádám Szilvia 
Published: July 2004

Jelen tanulmányunk folytatni kívánja azt a 16 évvel ezelőtt készült munkát, amely a magyar­országi orvosok/orvosnők egészségi állapotát, életminőségét tárta fel. A kiugróan rossz mortalitási és morbiditási mutatók hátterében akkor az egyenlőtlen terhelés, a mozgásszegény életmód és a kedvezőtlen életkörülmények szerepeltek magyarázó változóként. 2001 tavaszán 72 orvosnővel készítettünk életút-interjút, és vettünk fel az egészségi állapotukra vonatkozó kérdőívet. Vizsgálatunk legfőbb célja az volt, hogy feltérképezzük az orvosnők hivatásbeli és családi terheinek alakulását, megvizsgáljuk az egészségügyi problémákat, a szerepkonfliktusokat, illetve ezek megoldási kísérleteit. Kutatásunk az életút számos fontos elemét igyekezett megvizsgálni: a pályaválasztás, szakválasztás kérdésétől a munkahelyeken át a család és az anyaság kérdéséig. Munkánk ugyanakkor előtanulmánynak tekinthető, amely későbbi egészségi állapottal és szerepkonfliktussal kapcsolatos országos vizsgálat alapjául szolgálhat.
Könyvismertetés
Authors: Pléh Csaba , Jolsvai Hajnal , Ivády Rozália Eszter , Nemes László 
Published: July 2004

Magatartástudományok [Buda Béla és Kopp Mária (szerk.), Nagy Emese (társszerk.) A klinikai magatartástudomány kézikönyve] Williams-szindróma, avagy egy kognitív idegtudományi modell [U. Bellugi, M. St. George (szerk.) Journey from Cognition to Brain to Gene. Perspectivesof the Williams Syndrome] Hová lett a pszichológia múzsája, avagy az irodalom és a tudomány kapcsolatáról [Oliver Sacks: Antropológus a Marson] A féltékenység evolúciós pszichológiája [David M. Buss: Veszélyes szenvedély:szerelem, szex és féltékenység]
Statistical Significance in Biological Sequence Comparison
Authors: Pearson W.R. , Wood T.C. 
Published: July 2004

Abstract

The chapter reviews the role of statistical significance estimates in biological sequence comparison, focusing on local similarity searches. A brief history of the concept of ‘homology’ is presented, and the relationship between ‘statistical significance’ and ‘biological significance’, is discussed, addressing the question: ‘What biological inferences can be drawn from statistically significant sequence similarity?’ Algorithms and scoring matrices used to quantify local sequence similarity are summarized, and the statistical basis for the use of the extreme‐value distribution to describe local similarity scores, both without and with gaps, is presented in outline. Particular attention is given to λ and
K
, the two parameters of the extreme‐value distribution used by Karlin and Altschul, and to the use of bit‐scores, and other scale‐independent measures of similarity. Strategies that have been used to estimate the significance of local sequence similarity scores are compared using several distant evolutionary relationships. The reliability of statistical estimates for local sequence similarity scores is discussed in detail; it is shown that, with the exception of highly biased protein sequences and sequences with low‐complexity regions, real, unrelated protein sequences behave very similarly to sequences generated randomly, so that the assumptions underlying the statistical models are widely applicable and statistical significance estimates are generally reliable.
Bayesian Methods in Biological Sequence Analysis
Authors: Liu J.S. , Logvinenko T. 
Published: July 2004

AbstractHidden Markov models, the expectation–maximization algorithm, and the Gibbs sampler were introduced for biological sequence analysis in early 1990s. Since then the use of formal statistical models and inference procedures has revolutionized the field of computational biology. This chapter reviews the hidden Markov and related models, as well as their Bayesian inference procedures and algorithms, for sequence alignments and gene regulatory binding motif discoveries. We emphasize that the combination of Markov chain Monte Carlo and dynamic‐programming techniques often results in effective algorithms for NP‐hard problems in sequence analysis.
Protein Structure
Authors: Taylor W.R. 
Published: July 2004

Abstract
In this chapter I will assume that most readers know a little about proteins and protein structure—but that their knowledge might now be slightly fuzzy and out of date. In my attempts to restore a clear and complete vision of protein structure I will concentrate on the basic principles of structure and how these are manifest in the—now quite extensive—variety of known structures. Since it is my main area of interest, I will also not neglect the computational methods that are employed to compare and predict structure (but will avoid technical details).
Probabilistic Models for the Study of Protein Evolution
Authors: Thorne J.L. , Goldman N. 
Published: July 2004

AbstractModel choice is one of the central statistical issues in the study of protein evolution. Models are indispensable tools for characterizing the process of protein evolution, many aspects of which are not easily amenable to direct experimentation. In these cases, only probabilistic models can assess the fit between assumptions and data. Ideally, a probabilistic model of protein evolution would provide a good statistical fit to the data and would simultaneously be parameterized in a manner that facilitates biological insight. In addition, probabilistic models of protein sequence evolution can provide the foundation for likelihood‐based methods of phylogeny reconstruction and protein structure prediction. In this chapter, models of protein evolution are reviewed. The strengths and limitations of these models are emphasized.
Statistical Approaches in Eukaryotic Gene Prediction
Authors: Solovyev V. 
Published: July 2004

AbstractFinding genes in genomic DNA is a problem of central importance to molecular biology. With the ongoing genome sequencing projects producing large quantities of sequence data, computational gene prediction is the major instrument for the identification of new genes. Gene‐finding programs usually accurately predict most coding exons in analyzed sequences. Using gene prediction, the scientific community will now be able to start experimental work with the majority of human genes. Therefore, computational methods of gene identification have attracted significant attention from the genomics and bioinformatics communities. This chapter presents a comprehensive description of the most advanced probabilistic and discriminative gene prediction approaches such as hidden Markov models (HMMs) and pattern‐based algorithms. We describe the structure of functional signals and significant gene features incorporated into the programs to recognize genes. We present comparative performance data for a variety of gene structure programs and discuss some experiences and difficulties in the annotation of sequences from genome sequencing projects.
Genome Evolution
Authors: Brookfield J.F.Y. 
Published: July 2004

AbstractOur understanding of the forces that have shaped the evolution of genome organization is still largely rudimentary. The process of genome evolution is, in some ways, different in kind from those more typically studied by population and evolutionary geneticists. Firstly, forces of selection that operate at levels different from the individual may be important, as in the spread of selfish intragenomic parasites, and in the impact of changes in genome organization on the ability of evolutionary lineages to proliferate and diversify. Secondly, alternative genotypes are often not allelic, such that the process of evolutionary change is not necessarily ended by the spread to fixation of a new genetic type. However, some progress can be made in understanding genome evolution. A number of the most controversial issues in genome evolution, such as the evolution of codon bias, the antiquity of introns and the selfishness of mobile DNAs, are reviewed. In addition, the evolutionary forces affecting gene number, linkage between genes, gene expression, and the functional overlap between gene products are considered.
Virus Evolution
Authors: Suzuki Y. , Wyndham A. , Gojobori T. 
Published: July 2004

AbstractDue in part to an error‐prone replication process, the evolution of most RNA viruses is very rapid. As a result, we may study the evolution of an RNA virus within a single patient or using isolates gathered over only years or decades. The human immunodeficiency virus type 1 (HIV‐1) represents a useful model organism in which to demonstrate statistical methods of evolutionary analysis and aspects of virus evolution. The wealth of availableHIV‐1sequence data has made possible quite sophisticated phylogenetic analyses and mathematical modelling studies. The equally large quantity of clinical and epidemiological data available on the course ofHIV‐1infection and the present epidemic has facilitated the comparison of theoretical analyses with empirical evidence. As with other RNA viruses, such concepts as evolutionary rate, positive selection, recombination, variation among viral epitopes, immune response, the molecular clock and divergence dates have been investigated inHIV‐1. In addition to these concepts, population genetics and evolutionary dynamics have been modelled using parameters that have been established forHIV‐1including mutation rate, substitution rate and generation time. After about 15 years of research, investigators may now confidently address the evolutionary origins ofHIV‐1, the patterns of variation that have arisen during the epidemic, and the forces that govern the progression to disease.
Phylogenetics: Parsimony and Distance Methods
Authors: Penny D. , Hendy M. 
Published: July 2004

AbstractThe accurate recovery of evolutionary trees is a major problem in mathematical inference. The relevant theory comes from mathematics (graph theory, combinatorics, and Markov chains), statistics (likelihood, resampling), operations research (optimization, search heuristics), and computer science (complexity theory). Different ways of presenting molecular data are described and a consistent terminology is presented. The problem of the combinatorial explosion in the numbers of potential trees leads into a description of the complexity of algorithms. The use of simple Markov models for understanding the evolution of DNA sequences is described. Methods for inferring trees are analyzed under the three components of an optimality criterion, searching tree‐space, and assumptions about mechanism of evolution (which can allow compensation for multiple (unobserved) changes at a site). The analysis of methods in this chapter concentrates on parsimony and distance methods for inferring trees, but also discusses the limited range of cases when maximum parsimony and maximum likelihood are equivalent. We describe several strategies for searching tree‐space, from complete searches, and branch and bound searches, to different forms of heuristic approaches. A brief overview of tree building is then given.
Evolutionary Quantitative Genetics
Authors: Walsh B. 
Published: July 2004

AbstractEvolutionary quantitative genetics is the study of how complex traits evolve over time. While this field builds on traditional concepts from quantitative genetics widely used by applied breeders and human geneticists (in particular, the inheritance of complex traits), its unique feature is in examining the role of natural selection in changing the population distribution of a complex trait over time. Our review focuses on this role of selection, starting with response under the standard infinitesimal model, in which trait variation is determined by a very large number of loci, each of small effect. We then turn to issues of measuring fitness (and hence natural selection) on both univariate and multivariate traits. We conclude by examining models that treat fitness itself as a complex trait.