МОВА СУЧАСНИХ ЗАСОБІВ МАСОВОЇ КОМУНІКАЦІЇ: ПРАГМАТИКА, СТИЛІСТИКА, НЕОЛОГІЯ
Authors: Голікова Н. 
Published: January 2024

Постановка проблеми. Однією з актуальних проблем сучасної лінгвоукраїністики є дослідження мови як динамічної системи, що помітно змінюється під впливом багатьох чинників. У науці наразі акцентовано увагу на особливостях функціонування української мови в засобах масової комунікації (ЗМК), кількість яких стрімко збільшується, а відтак вони відіграють домінантну роль у процесі спілкування представників найрізноманітніших соціумів. Комплексний аналіз сучасних ЗМК передбачає вивчення як їхнього інформаційного наповнення, що постає важливим питанням для комунікативістики, політології, державного управління, журналістики тощо, так і всебічне студіювання мовних особливостей надрукованих / озвучених текстів, розміщених на платформах тих чи тих масмедіа. Попри плідні напрацювання багатьох сучасних мовознавців у цій галузі, наразі залишається актуальною проблема «мова засобів масової комунікації», що потребує комплексного аналізу в лінгвоукраїністиці.
Мета статті – обґрунтувати специфічні риси мови сучасних засобів масової комунікації, репрезентованих у межах соціальної мережевої платформи Facebook, що є різновидом щоденника в Інтернеті й дає змогу користувачам ділитися актуальною інформацією зі своїми друзями. Основні завдання дослідження: охарактеризувати жанрово-тематичні особливості стислих текстів масмедіа; узагальнити їхні структурно-семантичні та функціонально-стилістичні ознаки; виявити комунікативно-дискурсивний потенціал лінгвоодиниць, що маркують тексти досліджуваного медіапростору, на рівні прагматики, неології та стилістики.
Методи дослідження. У праці використано загальнонаукові методи спостереження, аналізу, синтезу, порівняння; лінгвістичні методи, серед яких описовий метод – для витлумачення поняття стислого тексту та його структурно-семантичної організації на мережевій платформі Facebook; метод інтегративного аналізу, який покладено в основу комплексного дослідження маркувально-текстових лінгвоодиниць з погляду лінгвопрагматики, лінгвостилістики та неології; метод лінгвостилістичного аналізу, що вможливлює виявлення риторичних фігур як виражально-зображальних засобів мови досліджуваних текстів; метод текстової ідентифікації інтертекстем, використаний для фіксації «чужих» слів на сторінках Facebook; контекстуально-інтерпретаційний метод – для виокремлення ймовірних читацьких стратегій рецепції масмедійного тексту та його складників.
Основні результати дослідження. Сучасний медіапростір, що охоплює найрізноманітніші засоби масової комунікації, формують, зокрема, інформаційні усні та писемні тексти, актуалізовані мовні складники яких мають широке соціокомунікативне призначення. У статті комплексно проаналізовано стислі писемні тексти, які в межах соціальної мережі Facebook є комунікативно найвпливовішими: їх зазвичай не обходять увагою користувачі, досить швидко прочитуючи ввесь опублікований матеріал і водночас із власних інтересів осмислюючи його зміст та інформаційну цінність. Релевантні лінгвоодиниці у структурі сучасних стислих текстів (ССТ) досліджено в трьох аспектах – лінгвопрагматичному, лінгвостилістичному й неологічному, що дало змогу спроєктувати оцінну шкалу та прагматичні смисли щодо маркувальних текстових складників в рецепції читачів; простежити комунікативну спроможність низки стилістем – риторичних фігур та інтертекстем – «чужих» текстів, які специфічно увиразнюють ССТ; прокоментувати функціональне навантаження неолексем, що з погляду стильової норми є ключовими компонентами досліджуваних стислих текстів.
Висновки і перспективи. Численні лінгвоодиниці, що маркують стислі писемні тексти, розміщені в мережевому просторі Facebook, мають найвиразніші прагматичні та стилістичні особливості. Найбільшою мірою такі ознаки характерні для багатьох неологізмів, які загалом відбивають стильові норми мови засобів масової комунікації. Перспективи подальшого вивчення цієї актуальної проблеми вбачаємо у всебічному студіюванні афористики й ономастикону ЗМК, а також у дослідженні поняття «сміхова культура», що репрезентоване різними мовними засобами та яке постає оригінальним продуктом творців сучасного медіапростору.