Паліативна медична допомога в системі економіки здоров’я населення України в умовах війни
Authors: Korniychuk O.P. , Tsarenko A.V. , Shekera O.G. 
Published: December 2023

Актуальність. Розкрита система економіки охорони здоров’я, до якої входять економіка збереження здоров’я і запобігання хворобам, економіка відновлення і підтримання здоров’я, економіка лікування хвороб. Обґрунтована частка фінансування паліативної допомоги у загальному фінансуванні охорони здоров’я у підсистемі економіки лікування хвороб. Мета – обґрунтування методичних засад оцінки економіки здоров’я населення та місця паліативної допомоги у структурі економіки лікування хвороб. Матеріали і методи. Проведено аналіз закордонних та вітчизняних наукових матеріалів щодо особливостей економіки здоров’я населення, матеріалів Державної служби статистики, Центру громадського здоров’я, Міністерства фінансів України та Міністерства охорони здоров’я України. Дослідження здійснювалось на засадах системного підходу з використанням наукових методів аналізу та синтезу, порівняльного аналізу, графічного аналізу, узагальнення, абстрагування, логічного аналізу. Результати. В умовах війни більше половини населення України не має стійкого зв’язку з лікарем первинної медичної допомоги, або він суттєво ускладнений. Це стосується 20 % населення, яке не уклало угоду через Національну службу здоров’я України, та 35,1 % біженців і внутрішньо переміщених осіб. У цих умовах важливою є розробка і впровадження методичних підходів та оцінки економіки здоров’я населення. Це стосується її структурування на економіку збереження здоров’я і запобігання хвороб, економіку відновлення і підтримання здоров’я та економіку лікування хвороб. Паліативна допомога має зайняти належне місце у системі економіки лікування хвороб. У зв’язку з цим проведена оцінка фактичного обсягу фінансування на паліативну допомогу та доцільних потреб. Висновки. 1. В умовах загарбницької війни РФ проти України актуальним є фокусування зусиль уряду України на прискорення опрацювання і впровадження методичних підходів до оцінки реального стану економіки здоров’я населення. Це стосується суттєвого зменшення необґрунтованих витрат у системі охорони здоров’я через механізми, які демотивують медичний персонал. Це пов’язано із відсутністю механізмів оплати праці в залежності від кінцевих результатів. 2. Запровадження методики структурування економіки здоров’я населення дозволить упорядкувати витрати на охорону здоров’я в умовах війни. Це має бути досягнуто на основі концентрації зусиль на пріоритетних напрямках надання екстреної медичної допомоги в умовах бойових дій та годинної доставки поранених до високоякісного спеціалізованого закладу. 3. Особливо актуальним є приведення якості і доступності паліативної та хоспісної допомоги на основі дотримання сучасних стандартів її надання та фінансування на рівні, який дозволяє забезпечити доступність медичних і фінансових ресурсів для підтримання гідного та забезпечення максимально досяжної якості життя людини в умовах важкої, що загрожує життю, і часто невиліковної хвороби, коли лікування, що спрямоване на одужання є неефективним або безперспективним. 4. Зменшення необґрунтованих витрат на охорону здоров’я має спиратись на проведення реформи децентралізації і єднання та координацію зусиль соціальних і медичних служб в громадах для надання медико-соціальних послуг, насамперед при наданні паліативної та хоспісної допомоги.