Вплив соціально-економічних чинників ризику на формування розладів репродуктивного здоров’я у чоловіків
Authors: Shekera O.G. , Stovban I.V. 
Published: December 2023

Актуальність. В умовах демографічної кризи в Україні, вивчення умов та факторів, які мають значення для формування, збереження і зміцнення репродуктивного здоров’я, залишається актуальним на довгострокову перспективу. Деталізація впливу соціально-економічних факторів ризику на формування репродуктивного здоров’я у чоловіків репродуктивного віку, з встановленням сили такого впливу є надзвичайно інформативним для обґрунтування сучасних медико-організаційних моделей системного впливу на багатоаспектність його формування та збереження. Врахування гендерних особливостей збереження та зміцнення репродуктивного здоров’я чоловіків відповідає сучасним міжнародним програмним документам і стратегіям збереження та зміцнення здоров’я населення в світі та країн Європейського регіону, зокрема. Метою дослідження є вивчення впливу основних соціально-економічних чинників ризику на формування розладів репродуктивного здоров’я у чоловіків. Матеріали та методи. У роботі представлено результати медико-соціологічного дослідження (810 осіб), доповненого факторним аналізом впливу основних соціально-економічних чинників на формування репродуктивного здоров’я у чоловіків. Результати додатково проведеного медико-профілактичного обстеження дозволили сформувати основну (402 особи) та контрольну (408 осіб) групи дослідження. Для кількісної оцінки результатів дослідження на всіх його етапах застосовано системний підхід, статистична обробка отриманих результатів з розрахунками χ2, показників відношення шансів та їх довірчих інтервалів, критерію V Крамера та коефіцієнта Пірсона. Результати. Опитування за пріоритетністю складових шкали життєвих цінностей у чоловіків виявило, що 32,22±1,64 % чоловіків на перше місце за значимістю в житті поставили матеріальне благополуччя, ще 23,83±1,50 % на перше місце поставили власне здоров’я, робота/зайнятість для кожного четвертого чоловіка (24,44±1,51 %), за значимістю в житті посіла 6-е місце, в той час як відпочинку 26,17±1,54 % визначили 5-е місце. Результати факторного аналізу демонструють зростання ризику розладів репродуктивного здоров’я у чоловіків, які за шкалою життєвих цінностей надають першочергового значення задоволенню матеріально-побутових потреб (OR = 2,32; р < 0,0001), роботі/зайнятості (OR = 2,53; р < 0,0001), сексуальній сфері (OR = 6,88; р < 0,0001) та/або он-лайн спілкуванню (OR = 2,02; р = 0,001), а не здоров’ю (OR = 0,88), відпочинку (OR = 0,49) чи культурним інтересам (OR = 0,97). Доведеним ризик їх розвитку залишаються у чоловіків, які не задоволені своїми прибутками/заробітною платою (OR = 3,13; р < 0,0001), відмічають ризик втрати роботи (OR = 2,80; р < 0,0001) та вважають, що рівень їх достатку не дозволяє їм вільно користуватися платними медичними послугами (OR = 2,01; р < 0,0001). Прагнення забезпечити матеріальне благополуччя родини в поєднанні з незадоволеністю чоловіка своєю зайнятістю/роботою відносно заробітної плати (OR = 3,13; р < 0,001) та його переживаннями щодо ризику скорочення/звільнення (OR = 2,80; р < 0,0001) доведено негативно впливає на репродуктивне здоров’я чоловіка. Висновки. Результати дослідження показали наявність доведеного впливу окремих соціально-економічних чинників на формування розладів репродуктивного здоров’я у чоловіків. Отримані доказові дані впливу соціально-економічних чинників ризику на формування розладів репродуктивного здоров’я у чоловіків можуть бути використані для обґрунтування медико-організаційних моделей. Обґрунтування, розробка та реалізація таких моделей на регіональному рівні дозволить в цілому системно підійти до збереження і зміцнення репродуктивного здоров’я чоловіків.