bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Cumhuriyet Dönemi Dergiciliği: Edebiyat Dünyası Dergisi ve Fahir Onger
Authors: ORUÇ Sema 
Published: December 2023

Batı’da 16.yy’da başlayan gazete ve dergicilik bizde 19.yy’da başlar. Tıpkı diğer gelişmeler ve değişimlerde olduğu gibi bu alanda da Batı örnek alınır. 150 yıllık kısa bir geçmişe sahip olan gazete ve dergiciliğimizin gecikmesinin başlıca nedenlerinden biri matbaanın geç gelişidir. Osmanlı döneminde gazete ve dergicilik daha çok gazete niteliğindedir. Bu dönem gazeteleri devletin resmî organı olup haber verme niteliği taşır. Daha sonraki dönemlerde tıp, fen bilimleri, sanat, edebiyat gibi konuları içeren dergiler gazetelerden ayrışarak gelişimini sürdürür. Cumhuriyet döneminde oldukça zenginleşen dergicilik bir önceki dönemin halkı eğitmek amacı taşıyan dergilerden ziyade milleti kültür ve sanatta ileriye taşıma hedefi doğrultusunda hizmet verme hedefini taşır.
Çalışmamızda ele alacağımız Edebiyat Dünyası, 1948-1950 yılları arasında çıkarılmış fikir ve sanat dergisidir. Ağırlıklı olarak hikâye ve şiirlerin yer aldığı dergide, bu türlerin gelişim çizgisini ele alan yazılara da yer verilmiştir. Ayrıca kültür ve sanat konusunda pek çok fikir yazısı mevcuttur. Derginin yazar kadrosunda yer alan eleştirmen Fahir Onger de, edebiyat, sanat ve sanatçı üzerine tenkit yazıları yazmıştır. Biz çalışmamızda bu tenkit yazılarını değerlendirerek Edebiyat Dünyası Dergisi çerçevesinde Fahir Onger’in edebiyata katkılarını sunmayı amaçlamaktayız.
ДЕРЖАВНА ІНФОРМАЦІЙНА ПОЛІТИКА УКРАЇНИ: ТЕОРЕТИКО-МЕТОДОЛОГІЧНІ ПАРАДОКСИ ВОЄННОГО ЧАСУ
Authors: Коцур Леся , Грига Олексій 
Published: December 2023

Стаття присвячена теоретико-методологічним суперечностям, пов’язаним із визначенням наукового та юридичного змісту понять «державна інформаційна політика» та «державна інформаційна політика в умовах воєнного стану». Вона спирається на цілу низку загальнонаукових (аналізу, синтезу, системності, узагальнення, теоретизування, порівняння, історичний, логічний) й спеціальних методів (метод аналізу документів, метод верифікації джерел, компаративний метод). Завдяки широкій методологічній базі, критичному аналізу наукових джерел й ретельному розгляду нормативно-правових документів було виявлено певні неточності в окремих наукових розвідках, які розкривають поняття «державна інформаційна політика». Зокрема з’ясовано, що окремі автори обґрунтовують поняття державної інформаційної політики посилаючись на 3 статтю, або на статтю 6 Закону «Про інформацію» 1992 р., проте у жодній із вказаних статей такого поняття нема. У цьому Законі визначені лише основні напрямки державної інформаційної політики, які закріплені у статті 3, що має назву «Державна інформаційна політика». Загалом у статті показано, що у вітчизняному законодавстві відсутнє визначення таких понять, як «державна інформаційна політика» та «державна інформаційна політика в умовах воєнного стану», хоча ці поняття часто використовуються у науковому та повсякденному житті. Також показано, що українські науковці вже виробили суттєві пропозиції щодо формулювання поняття «державна інформаційна політика в умовах воєнного стану». Своєю чергою, ми також висвітлили, які чинники слід враховувати при унормуванні такого поняття, як «державна інформаційна політика в умовах воєнного стану». Зокрема варто брати до уваги, що це поняття спирається на цивільне та воєнне національне законодавство; передбачає застосування єдиного підходу щодо формування інфомедійного простору з урахуванням безпекових аспектів; сприяє посиленню цифрових спроможностей суспільства та формуванню цифрової стійкості держави.
РОЗВИТОК СИСТЕМИ МІСЦЕВОГО САМОВРЯДУВАННЯ В КРАЇНАХ ЄС: УРОКИ ДЛЯ УКРАЇНИ
Authors: Редзюк Наталія 
Published: December 2023

У статті проаналізовані наукові підходи до питання системи місцевого самоврядування в країнах ЄС. Автором зазначено, що міжнародне співробітництво надає можливість уроків взаємної взаємодії, діалогу та спільної роботи. Це сприяє розбудові партнерства та обміну знаннями, що є ключовим для розвитку відкритого суспільства. Залучення міжнародних експертів та консультантів допомагає у здійсненні переходу до сучасного та ефективного місцевого управління. Адаптація уроків міжнародного досвіду до умов України є ключовим етапом у зміцненні системи місцевого самоврядування. Це охоплює розробку та впровадження законодавчих й організаційних змін, підвищення компетентності місцевих органів управління, а також залучення громадян до участі в процесах прийняття рішень.
Автором зазначено, що розвиток системи місцевого самоврядування в країнах Європейського Союзу є динамічним та багатоаспектним процесом, з якого Україна може взяти низку цінних уроків. Здобутки ЄС у сфері місцевого самоврядування свідчать про важливість децентралізації та активної участі громадян у прийнятті рішень.
Необхідно враховувати важливість фінансової автономії місцевих органів, щоб забезпечити ефективність їхньої діяльності. Ключовим аспектом є також впровадження інституцій, що сприяють сталому розвитку та розбудові громадянського суспільства.
Міжнародне співробітництво є невіддільною частиною цього процесу, де обмін кращими практиками може суттєво покращити ефективність та легітимність системи місцевого самоврядування в Україні. Адаптація найкращого закордонного досвіду до конкретного контексту України відіграє ключову роль у зміцненні системи, забезпечуючи її відповідність місцевим потребам та реаліям.
Україна може успішно використовувати вже чинні практики, підходи та механізми для побудови стабільної та ефективної системи місцевого самоврядування. Спільна робота з європейськими партнерами дозволить країні зробити кроки вперед у реалізації принципів демократії, прозорості та відповідальності на місцевому рівні, сприяючи сталому розвитку та підвищенню якості життя громадян.
ОСНОВНІ НОРМАТИВНО-ПРАВОВІ ПІДСТАВИ ВПРОВАДЖЕННЯ ІНДИКАТИВНОГО ПЛАНУВАННЯ ДЛЯ РЕАЛІЗАЦІЇ ІНВЕСТИЦІЙНИХ ПРОЄКТІВ
Authors: Ляшук Назарій 
Published: December 2023

Дослідження присвячене вивченню нормативно-правової бази, яка регулює здійснення індикативного планування інвестиційних проєктів. Індикативне планування – це методологія оцінки життєздатності та доцільності інвестиційних проєктів, яка передбачає детальний аналіз структури проєкту, цілей, методів дослідження та практичної значущості. В дослідженні розглядаються ключові компоненти структури та окреслюється значення кожного з них. Актуальність теми полягає в тому, що індикативне планування є важливим інструментом, який використовується урядами та бізнесом для регіонального розвитку.
Мета дослідження – забезпечити комплексне розуміння нормативно-правового середовища, яке лежить в основі індикативного планування. Методи дослідження та результати, що обговорюються в даному дослідженні, мають на меті пролити світло на різні підходи, що використовуються для здійснення індикативного планування, а також на результати цих методів у різних контекстах. Вони включають аналіз нормативно-правового забезпечення, критичний аналіз літератури, методи індукції та дедукції, що дозволили знайти підстави нормативно-правового регулювання для індикативних планів. Результати дослідження відображають перелік нормативно-правових документів, що регулюють планування розвитку країни, регіонального та інвестиційного розвитку, а також показують напрями удосконалення нормативно-правового забезпечення з метою індикативного планування.
Доведено, що закони та нормативні акти, що регулюють індикативне планування в Україні, створюють всеосяжну основу для розробки та реалізації інвестиційних планів. Основна нормативно-правова база для впровадження індикативного планування інвестиційних проєктів зазвичай включає закони та підзаконні акти, які регулюють розробку, реалізацію, моніторинг та оцінку інвестиційних планів. В Україні, наприклад, законодавча база здебільшого націлена на регіональний розвиток та розвиток економіки загалом. Проблемою є те, що індикативного планування, тобто цільового планування як такого не здійснюється, а тому інвестиційні проєкти можуть відчувати брак нормативно-правового забезпечення для успішної реалізації в Україні. Інші закони та нормативні акти, які можуть регулювати індикативне планування, включають закони про інвестиційну діяльність, іноземні інвестиції, зовнішньоекономічну діяльність та стимулювання інвестиційної діяльності у пріоритетних галузях економіки. Разом з тим вкрай бракує формування нормативно-правової бази для інвестиційного розвитку регіонів, яке безпосередньо пов’язано із реалізацією конкретних проєктів.
ДЕРЖАВНА ПОЛІТИКА СОЦІАЛЬНОЇ ТА ГУМАНІТАРНОЇ БЕЗПЕКИ У ТРАНСФОРМАЦІЇ ТУРИСТИЧНОЇ ГАЛУЗІ В КОНТЕКСТІ ЕПІДЕМІОЛОГІЧНИХ ВПЛИВІВ
Authors: Парубчак Іван 
Published: December 2023

В умовах несприятливої епідеміологічної ситуації розвиток туристичної галузі опинився під серйозною загрозою. Відповідно до сучасних особливостей закордонні тури в цьому році пройшли з максимальними знижками, щоб залучити туристів, які боялися подорожувати. Перші спалахи захворюваності стали наслідком повернення громадян із зарубіжних подорожей, по всьому світу поточні тури довелося перервати, а заплановані на більш пізній термін – скасувати або перенести. В таких умовах туроператори, туристичні агенти, перевізники та інші учасники ринку туристичних послуг зазнали серйозних збитків.
Популярними варіантами виявилися активні види відпочинку – кемпінг, фітнес-тури, а також сплави і походи, які можна організувати недалеко від будинку. У той час як епідемії призупинили світовий туризм, мільйони людей, які знаходяться на карантині прагнуть отримати культурні і туристичні враження прямо з дому. У цей період культура довела власну високу значимість, а попит на віртуальний доступ до музеїв, об’єктів культурної спадщини, театрів і уявлення досягли безпрецедентних рівнів. Якщо на туризм покладається завдання внесення вкладу у виживання соціокультурного сектору, тобто багатьох його сегментів, він має зміцнити культурну ідентичність і бренд туристичних подорожей.
Незважаючи на всі труднощі туристичної галузі з’явилася можливість створювати нові партнерства і відповідно співпрацювати. Вони повинні знову разом розробити і диверсифікувати пропозиції, залучити нову аудиторію, опанувати нові навички та підтримати світовий перехід на нові умови. Інформаційний потік між секторами грає ключову роль в розумінні наслідків епідемій і виробленні ефективних заходів у відповідь. Конкретні дані по соціально-економічних наслідкам для культури і туризму, а також за рішеннями, які здійснюються для порятунку культурного туризму, уможливлять розробку планів щодо пом’якшення наслідків з метою задоволення потреб і відтворення передової практики.
Соціальна ізоляція довела важливість новітніх технологій і ЗМІ в нашому повсякденному житті. Коли мільйони людей можуть сидіти на карантині є відповідний момент для створення і просування соціокультурних вражень для постійної аудиторії. Складність полягає в забезпеченні цих вражень таким чином, щоб це підтримувало отримання прямих вигід залученими організаціями та фахівцями-практиками. Під час цього переходу в цифровий світ туризм може сформувати спілки з технічними компаніями і представниками приватного сектора для поліпшення доступу до їх онлайн-програм з нарощування потенціалу в галузі туризму.
СУЧАСНІ ПРОБЛЕМИ ЗАПРОВАДЖЕННЯ ЦИФРОВІЗАЦІЇ В ОБОРОННО-ПРОМИСЛОВИЙ КОМПЛЕКС УКРАЇНИ
Authors: Примак Олександр 
Published: December 2023

У статті аналізуються сучасні проблеми запровадження цифровізації в оборонно-промисловий комплекс України. Автором обґрунтовано, що цифровізація є основою реформування оборонно-промислового комплексу України.
Зазначено, що до чинників прискорення цифровізації на підприємстві оборонно-промислового комплексу слід віднести наступні: техніко-економічне моделювання реінжинірингу бізнес-процесів; залучення нових джерел фінансування цифрових програм та придбання нового обладнання, системи інформаційної безпеки, включаючи державну підтримку та лізинг; впровадження автоматизованої системи довгострокового прогнозування, управління та врахування ризиків, підвищення інформаційної безпеки; підтримка системи кадрового потенціалу, залучення креативних, талановитих IT-спеціалістів та співробітників для реалізації цифровізації підприємства; впровадження передових технологій роботизації, автоматизації та штучного інтелекту у виробничому процесі; розробка та впровадження системи підготовки та перепідготовки фахівців різних рівнів від лінійного до керівних працівників; розробка системи мотивації та стимулювання співробітників підприємства щодо підвищення цифрової активності; забезпечення сумісності та конвертації даних у програмних комплексах на різних рівнях використання (від державного до конкретного підприємства, що беруть участь у цій програмі).
Виокремлені наступні етапи цифровізації підприємств оборонно-промислового комплексу. На першому етапі підприємству оборонно-промислового комплексу необхідно забезпечити «цифровізацію» власного виробництва для того, щоб мати можливість вбудуватися в «цифрову економіку» та відповідати рівню розвитку управлінських технологій у інших галузях економіки.
На другому етапі оборонно-промисловому комплексу необхідно вбудуватися у «цифрову економіку» як галузь економіки. На цьому етапі головним є забезпечення обміну інформацією із ключовими контрагентами: державою в особі органів, які замовляють продукцію підприємств та визначають державну політику щодо оборонно-промислового комплексу; підприємствами кооперації, безпосередньо пов’язаними з виробництвом кінцевого продукту; комерційними замовниками – суб’єктами господарювання, тими, хто купує не тільки військову продукцію оборонно-промислового комплексу, а й продукцію подвійного призначення чи цивільну продукцію.
На третьому етапі підприємства оборонно-промислового комплексу мають налагодити випуск нової військової продукції, за допомогою якої можна захищати державу від нових загроз, тих, що можуть порушити функціонування державного управління економікою, налагодженого під час «цифровізації».
MUDANÇA CLIMÁTICA E O DIREITO À MORADIA: REFLEXÕES SOBRE AS SUAS IMPLACAÇÕES NA HABITAÇÃO SOCIAL
Authors: Schonardie Elenise Felzke , Stoll Sabrina Lehnen , Souza Carina Lopes de 
Published: December 2023

O artigo apresenta o tema da mudança climática e do direito humano à moradia adequada em um contexto de emergência climática. Propõe a reflexão sobre as imbricações que as mudanças climáticas produzirão no direito à moradia no país, considerando a habitação social como foco da investigação. A primeira seção ocupa-se da análise do significado da emergência climática em nível global e do reconhecimento do direito fundamental à proteção climática como condição para a proteção e concretização de direitos. Na segunda seção, aborda-se o direito à moradia enquanto direito humano de cunho social, especificamente, a habitação social no Brasil. Quanto aos aspectos metodológicos o trabalho de cunho teórico observou como método de abordagem o hipotético-dedutivo, por meio do procedimento de pesquisa bibliográfica e documental com coleta de dados indiretos e interpretação jurídica com viés sociológico. Finaliza demonstrando que o reconhecimento do direito fundamental a proteção climática está relacionada ao cumprimento das metas estabelecidas nos documentas internacionais de proteção da humanidade e que o direito à moradia no século 21 precisa ser entendido e efetivado através de políticas públicas plurais que levem em consideração aspectos ambientais decorrentes das mudanças climáticas.
Traumatismos en neonatos que acuden al departamento de emergencias pediátricas: frecuencia, mecanismos y formas de presentación
Authors: Rojas Ortellado Rocío Lorena , Mesquita Ramirez Mirta Noemí , Godoy Sánchez Laura E 
Published: December 2023

Introduccion: La Organización Mundial de la Salud (OMS) estima que aproximadamente 100 niños mueren cada hora a causa de lesiones traumáticas.
Objetivo: Describir la frecuencia, mecanismos y tipos de traumatismos en los neonatos en el departamento de emergencias pediátricas de un hospital.
Materiales y métodos: Estudio observacional, descriptivo, transversal, ambispectivo. Se incluyeron neonatos con diagnóstico de traumatismo que acudieron al departamento de emergencias pediátricas de un hospital desde enero del 2015 a diciembre del 2019. Variables: edad, sexo, procedencia, peso de nacimiento, edad gestacional, tipo de parto, mecanismo y tipo de traumatismo y evolución, Los datos se analizaron en SPSS. El protocolo fue aprobado por el comité de ética.
Resultados: Fueron incluidos 90 neonatos, la frecuencia de traumatismo fue del 1,4%, la media de la edad fue de 14,6 ±7,7 días. El 92% nacieron por parto vaginal ,27% macrosómicos. El mecanismo del trauma fue obstétrico en 75,6%, accidentes en la casa 23,3 %y 1 caso de accidente de tránsito. Los tipos de lesiones fueron fracturas de huesos largos, en 47,8%, lesión del plexo braquial 15,5% y traumatismo cráneo encefálico 13,33%. Fueron hospitalizados el 10%.
Conclusiones: La frecuencia de traumatismo neonatal en la urgencia pediátrica fue del 1,4%. La edad media fue 14,6 ±7,7dias. El 75,6% fue de origen obstétrico y 23,3% accidentes en la casa y 1 caso de accidente de tránsito. Los tipos de lesiones fueron fracturas de huesos largos, 47,8%, lesión del plexo braquial 15,5% y 13,3% traumatismo cráneo encefálico 13,3%.
Experiencia en el manejo de anafilaxia en un Departamento de Emergencias Pediátricas
Authors: Iramain Ricardo , Arce Diana , Ortiz Rolón Jorge , Jara Alfredo , Cardozo Laura , Morinigo Rocío 
Published: December 2023

Introducción: La anafilaxia es una reacción multisistémica potencialmente mortal; su reconocimiento temprano y abordaje oportuno son fundamentales. La variabilidad de presentación y gravedad requieren la utilización de criterios diagnósticos para la mejora de la atención en urgencias.
Objetivo: Describir las características clínicas, criterios de diagnóstico y tratamiento de los pacientes con anafilaxia atendidos en un Departamento de Emergencias Pediátricas (DEP). Materiales y métodos: Revisión retrospectiva, descriptiva, de casos ingresados en el DEP de enero 2015 a diciembre 2020. Los criterios diagnósticos fueron aplicados por dos observadores emergentólogos evaluando la concordancia con el índice к de Cohen. Se utilizó estadística descriptiva: proporciones, medianas y rango intercuartílico.
Resultados: Se aplicaron los criterios NIAID/FAAN a 65 historias clínicas con diagnóstico de egreso de anafilaxia encontrándose una concordancia de 0,64 (IC 95%: 0,41-0,88). De ellos, 35 (54%) cumplieron los criterios diagnósticos. El 66% (23/35) recibió adrenalina. La mediana de edad fue de 7 años (RIC: 3-11,5). Antecedente de asma en 9/35, atopia en 7/35 y anafilaxia previa en 7/35. Como factor desencadenante se constató consumo de medicamentos en 16/35, alimentos en 8/35. La estadía hospitalaria tuvo una mediana de 18 horas (RIC: 12-24).
Conclusiones: Los resultados sugieren una brecha entre identificación precisa de los casos de anafilaxia y el tratamiento oportuno con adrenalina cuando se utilizan criterios estandarizados.
Características clínico-etiológicas de pacientes pediátricos hospitalizados con diagnóstico de bronquiolitis. Ciudad de Santa Fe, Argentina
Authors: Nilva Gabriela , Vera Garate María Verónica , Rudi Juan Manuel , Karacachoff Mario , Fernández Guillermo , Meneghetti Fernando , Molina Fabiana , Vidal Gonzalo , Kusznierz Gabriela 
Published: December 2023

Introducción: La bronquiolitis constituye una de las principales causas de Infecciones Respiratorias Agudas Bajas en Pediatría, y es responsable de una proporción significativa de hospitalizaciones en lactantes, fundamentalmente, en menores de 1 año. Su diagnóstico es clínico, caracterizado por síntomas y signos de amplio grado de gravedad.
Objetivo: Describir las características clínico-etiológicas de casos de bronquiolitis en menores de 1 año, internados en un hospital de niños de la ciudad de Santa Fe, durante un periodo de un año.
Materiales y Métodos: Estudio observacional, transversal. Se analizaron datos demográficos, clínicos y de laboratorio de fichas médicas de vigilancia epidemiológica. Las técnicas diagnósticas usadas según el agente viral fueron RT-PCR en tiempo real, PCR-punto final e Inmunofluorescencia Indirecta.
Resultados: Sobre un total de 108 casos, 90,7% tuvo de 1 a 6 meses de edad. La mediana de internación fue de 5 días, y el nacimiento prematuro fue la condición médica previa más frecuente. Un 78,7% (85) tuvo diagnóstico viral positivo, siendo Rinovirus (hRV) y Virus Sincicial Respiratorio (VSR) los agentes más prevalentes, tanto en infección única como en coinfección. El tiempo de oxigenoterapia fue mayor en los pacientes más graves (p<0,001). El 32,4% (35) recibió alguna medicación que fue, en mayor frecuencia, antibiótico. Se encontró asociación positiva y significativa entre la edad menor de 3 meses y una hospitalización mayor a 5 días (OR=2,5; IC: 1,1-5,8; p=0,02); y entre un diagnóstico VSR positivo y un cuadro grave (OR: 7,7; IC: 1,95-39,6; p<0,001).
Conclusión: Las características y condiciones médicas consideradas por la literatura como factores de riesgo para el padecimiento y la gravedad de una IRAB, fueron halladas con mayor frecuencia en la población de estudio. El hRV y el VRS fueron los agentes de mayor rescate viral, encontrándose una asociación positiva entre la infección por VSR y la gravedad del cuadro.
Time Metaphors in English and Arabic: Translation Challenges
Authors: Al-Jarf Reima 
Published: December 2023

Time metaphorical expressions are common in all languages and in general as well as specialized contexts. This study explores the similarities and differences between English and Arabic time metaphorical expressions containing , and the difficulties that student-translators have in translating them; the translation strategies they use and the causes of translation weaknesses. A sample of English and Arabic general and specialized time metaphors containing second ثانية, minute دقيقة , hourساعة , day يوم , year سنة، عام , age, era, and epochحقبة , عصر; الدهر eternity; time وقت، زمن was collected, analyzed and compared. It was found that time metaphorical expressions fall into 4 categories: (i) those that are identical in form and meaning in both languages (golden age, around the clock); (ii) those that are similar in meaning but differ in wording (wait for ages); (iii) those that exist in English, but have no equivalents in Arabic (time is money); and (iv) those that exist in Arabic but have no equivalents in English (زلزلة الساعة tremors of the day of judgment). Specialized expressions used in both languages are exact translations (Stone Age). Student-translators could translate fewer than 20% of the test items correctly and left many blank. Time metaphorical expressions similar in both languages were easy to translate, whereas opaque ones with an idiomatic or metonymic meaning and culture-specific ones were difficult (زمن أكل عليه الدهر وشرب too old, obsolete; الرويبضة insignificant people talking about crucial issues ). Those that require a specialized background knowledge (العصر الطباشيري Cretaceous Period) were difficult as well. Numerous strategies were utilized in translating the time expression as literal translation, partial translation, paraphrase, using synonyms and extraneous translations. Results and recommendations for translation pedagogy are given.