bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
QUALIDADE DO SONO E SONOLÊNCIA ENTRE ESTUDANTES INICIANTE DE ODONTOLOGIA DE UMA INSTITUIÇÃO PRIVADA DURANTE A PANDEMIA DA COVID-19
Authors: Bitencourt Natália Almeida Bastos , Dallapicula Netto João Baptista , Oliveira Rocha Ramon Patrick , Basso Bitencourt Sandro , Ferreira Silva-Junior Manoelito 
Published: October 2023

Devido a grande carga horária e exigência de alto rendimento entre estudantes de odontologia, os transtornos do sono são comuns, principalmente nos anos iniciais do curso. Esses transtornos podem ser exacerbados com fatores externos, como durante a pandemia de Covid-19. O objetivo do estudo foi associar os fatores sociodemográficos eacadêmicos com qualidade do sono e sonolência entre estudantes iniciantes de odontologia de uma instituição privada durante a pandemia de Covid-19. O estudo transversal e analítico teve coleta de dados on-line, entre os meses novembro e dezembro de 2021, com alunos regularmente matriculados no 1º, 2º e 3º ano do Cursode Graduação em Odontologia do Centro Universitário do Espírito Santo (UNESC), Colatina (ES), Brasil. Os instrumentos de coleta de dados utilizados foram: questionário sociodemográfico e acadêmico, qualidade do sono (índice de qualidade do sono de Pittsburg) e sonolência (escala de sonolência de Epworth). a análise foi feita por meio de frequências absolutas (n) e relativas (%) e pelo teste Qui-quadrado ou exato de Fisher (p<0,05). participaram 115 acadêmicos. O distúrbio no sono teve prevalência de 39,1% e a sonolência anormal foi de 88,7%. Alunos do terceiro ano tiveram maior prevalência de qualidade ruim do sono, e os do segundo ano tiveram maior distúrbio do sono (p=0,03). Conclui-se que houve alta prevalência de má qualidade do sono e sonolência anormal, eassociação entre qualidade do sono e o ano de integralização do curso de odontologia.
Revamping of crude distillation unit for enhancement of processing capacity and LPG extraction through steady state simulation modeling
Authors: Khan Muhammad Shafiq , Ramzan Dr. -Ing Naveed 
Published: October 2023

The scope of this work covers the debottlenecking of operational constraints for increasing the processing capacity of crude distillation unit and LPG extraction from crude oil. Simulation modeling on Aspen HYSY V7.1 is used for thoroughly investigating and evaluation of retrofit alternatives. Design and operations data of a crude distillation unit at Attock Refinery Limited is used as a case study.
Capacity expansion through the addition or rearranging of circulating reflux/Pump-around is selected among the various available revamp alternates like addition of Pre-flash columns, tray geometry and hydraulics etc. Then crude distillation unit is revamped for maximum possible expansion in processing capacity by re-arranging of Pump-around circuits. Pump-around balances re-arranged based on specific crude oil operating blend. Some modifications are also proposed in stabilizer section of the crude distillation unit to enhance LPG extraction from crude oil and finally crude distillation unitÂ simulated for revamped processing capacity with re-arranged pump-around circuits and suggested modifications in stabilizer section. The results of Simulation Modeling validate propose modifications for revamping of processing capacity and LPG extraction.
El efecto moderador de la motivación en el bienestar psicológico al cursar una carrera no deseada
Authors: Alday-Mondaca Carolina , Gutiérrez-Carmona Andrés , Urzúa-Morales Alfonso , Ardiles Irarrázabal Rodrigo Alejandro , Wlodarczyk Anna 
Published: October 2023

El objetivo de la presente investigación fue evaluar si la motivación tiene un efecto moderador en la relación entre cursar una carrera no deseada y el bienestar psicológico en personas estudiantes de educación superior. La muestra estuvo conformada por 333 estudiantes; se evaluó si las personas se encontraban estudiando la carrera que habían deseado, su nivel de motivación con la carrera y su nivel de bienestar psicológico. Existe relación entre estar en la carrera deseada y mayores niveles de autoaceptación, dominio del entorno y propósito en la vida; la motivación tiene una relación estadísticamente significativa con todas las dimensiones del bienestar psicológico e influye en el aumento del crecimiento personal cuando la persona cursa una carrera que no era la deseada p<,0430. Se concluyó que existió un efecto moderador de la motivación en la relación entre la carrera deseada y la dimensión del bienestar psicológico “crecimiento personal”. Se propone que la motivación debería ser un foco de intervención en la población de personas estudiantes universitarias, como un factor influyente en el bienestar psicológico.
Animal welfare issues in grazing
Authors: Gudaj Richard , Komlosi Istvan , Brydl Endre 
Published: October 2023

From the very beginning cattle was linked to the pastures and countryside. Development of the animal production and limited land resources pushed producers to keep cattle in places where they would be collected together. That solution helps to run breeding and husbandry procedures more efficiently. However, even with the support of genetics and management, modern agriculture faces problems related to indoor system. There is a dilemma among farmers to keep animals indoor or outdoor. In the following material attempt will be taken to analyse factors related to grazing and cattle welfare issues. This work will not only focus on Hungarian or European agriculture issues. Experiences and animal policies related to grazing cattle from different countries and regions of the world were also collected. Actions taken in one part of the world might be not applicable in another. However, it is still interesting to see how agricultural production affects nature resources and communities. There is the same background off all stories related to grazing cattle - sustainable development and particular lobby behind. Whether there is a farmer, holding, enterprise or animal welfare organisation. There is only a question if this is going to be more economical or ethical approach.
Földalatti ökoszisztéma-mérnök fajok szerepe a gyepek fenntartásában
Authors: Szabó Gábor , Zimmermann Zita 
Published: October 2023

In this review we would like to analyze the effects of the subterranean rodents on vegetation using results from research of several taxons in different vegetation types and climate. Ecosystem engineers are organisms that modify, maintain, and create habitats. Subterranean rodents belong to this group. These species have an impact on the vegetation the microtopographical features of the soil and bulk density, they can change the structure, organic matter and moisture content of the soil they reduce the proportion of nitrogen. The fossorial rodents occur almost all over the world (expect Australia and Antarctica). These herbivorous species burrow tunnels under the ground and with this they have an impact on the floral diversity and dominance relations, the structure and composition of the association, the amount of biomass production as well as the distribution of plants and seeds. They can take effect directly with consumption of plants and indirectly with affect the plant-soil relations. At the basis of the results the activity of the subterranean rodents enhanced the diversity in most of the cases (of course there were also negative results and some researcher didn't find any differences between the mounds and the plots with no mounds). Their effect on the biomass was usually negative but they changed the species composition of their habitat at all times.
Fitomassza dinamika homoki gyepek szekunder szukcessziója során
Authors: Bálint Piroska , Balogh Nóra , Kelbert Bernadett , Radócz Szilvia , Tóth Katalin 
Published: October 2023

A szántóföldi művelés alól kivont területek kiterjedése egész Európában, így hazánkban is növekszik és természetvédelmi szempontból kívánatos, hogy ezeken a területeken gyepek jöjjenek létre. Gyepterületek létrehozása támaszkodhat csupán spontán szukcessziós folyamatokra, mely akkor lehet hatékony, ha a természetes gyepek fajainak lokális propagulum-forrásai biztosítottak. A gyepregeneráció során végbemenő vegetációdinamikai folyamatok és fajgazdagság változások finom léptékű elemzésére remek lehetőséget nyújtanak a fitomassza frakciók elemzésén alapuló vizsgálati módszerek. A fitomassza mérése pontosabb képet ad a növények tényleges mennyiségi viszonyairól, emellett ezzel a módszerrel megállapítható a holt fitomassza mennyisége is, ami jelentősen befolyásolja a növényfajok csírázási és megtelepedési esélyeit. Célunk a Kiskunsági Nemzeti Park területén található homoki parlagok spontán szukcessziójának tér-idő helyettesítéses vizsgálatával a következő kutatási kérdések megválaszolása volt: (1) Hogyan változik a homoki gyepekre jellemző célfajok fajszáma és tömegessége a szukcesszió során? (2) Hogyan változik a fő fitomassza frakciók mennyisége a szukcesszió során? (3) Milyen a természetközeli gyepek regenerálódásának dinamikája a vizsgált parlagokon? Eredményeink alapján a homoki gyepekre jellemző célfajok mennyisége nagyobb volt az idősebb parlagokon, mint a fiatalabb parlagokon. Kimutattuk, hogy a célfajok többsége már a fiatal parlagokon is megtelepedett, ehhez képest csupán néhány új célfaj jelent meg az idős parlagokon. Ezek az eredmények összhangban vannak a „initial floral composition” és a lassuló szukcesszió elméletével, melyek szerint a szukcesszió végkimenetelét a már kezdeti szakaszban jelen lévő fajok határozzák meg, és a vegetációs változások mértéke évről évre csökken a szukcessziós kor előrehaladtával. Vizsgálatunkban kimutattuk, hogy a talaj kálium- és foszfor-tartalma a fiatal parlagokon volt a legnagyobb, a nitrogén mennyiségének tekintetében azonban növekedést tapasztaltunk a parlagok korának növekedésével. Feltehetően a talaj nitrogénmennyiségének növekedésével magyarázható az is, hogy az összfitomassza és az avar mennyisége az idős parlagokon volt a legmagasabb. Vizsgálataink során megállapítottuk, hogy a középidős és idős parlagok fajkészlete jól elkülönült a fiatal parlagok fajkészletétől és a parlagokon zajló vegetációfejlődés a referencia gyepek irányába mutatott.
Marhalegelők vegetációjának vizsgálata az Ipoly-völgy homoki gyepeiben
Authors: Járdi Ildikó , Pápay Gergely , Fekete György , Saláta-Falusi Eszter 
Published: October 2023

A jelen munka során az Ipoly-völgyben két marhalegelő vegetációját vizsgáltuk. Az egyik húsmarha (charolais), a másik mintaterület magyar szürke szarvasmarha legelő volt. Mindkét területen két vegetáció típust elemeztünk. A charolais legelőt 2000 előtt kaszálták. Itt egy savanyú homoki vegetáció (CL1) és egy mélyebben fekvő üde és szárazabb foltokkal tarkított, jellegtelen, Elymus repens-szel dominált gyepterületet (CL2) vizsgáltunk. A magyar szürke szarvasmarha legelőn is két növényzeti típust, egy kisebb legeltetési nyomás alatt lévő (ML1) szárazabb sztyeprétet és egy erősen igénybevett, pihenőhelyként is szolgáló degradált sztyeprétet (ML2) elemeztünk. Minden mintaterületen jelentős volt a zavarástűrő fajok mennyisége, de az arányok eltérőek voltak. A legalacsonyabb arány a magyar szürke szarvasmarha legelő kisebb legeltetési nyomás alatt álló kvadrátjaiban (ML1) volt megfigyelhető. Itt volt a természetközeli fajok mennyisége is a legnagyobb, valamint védett növény is ezekben a mintanégyzetekben fordult elő. A nagyobb terhelést jelző relatív víz- és nitrogénjelző növényfajok a volt kaszáló Elymus repens dominálta területén (CL2) jelentek meg. A fajok Pignatti-féle életforma típusok megoszlása alapján jól jelzik a különböző intenzitású legeltetési nyomást. A legeltetés következtében a rozettás fajok mennyisége minden mintaterületen jelentős volt. Ezen felül az erős legeltetési nyomást jelző, kúszó szárú fajok mennyisége kiemelkedő volt, de a legnagyobb arányban az erős legeltetési nyomásnak kitett pihenőhelyen (ML2) figyeltük meg őket. A felvételek alapján a charolais legelőn a savanyú homoki gyep (CL1) volt érzékenyebb, ahol a legeltetési nyomásra figyelni kell a vegetáció jellegének megőrzése érdekében. A charolais legelő üdébb területen (CL2) a kaszálás utáni legeltetés kedvezett a természetes vegetációra jellemző fajok megjelenésének. A vizsgált mintaterületek közül a természetes vegetáció fenntartásában a legkedvezőbbnek a magyar szürke szarvasmarhával kis legeltetési nyomás alatt legeltetett terület (ML1) bizonyult.
A fitomassza szerepe a Létavértesi Falurét fajgazdagságának fenntartásában
Authors: Kiss Réka , Lukács Katalin , Godó Laura , Radócz Szilvia , Körmöczi Szilvia , Tóth Katalin 
Published: October 2023

A kékperjés láprétek jelentős természetvédelmi értéket képviselnek, azonban megőrzésükhöz rendszeres kezelésre van szükség. Létüket veszélyezteti mind a beerdősülés, mind a kezelés hiánya vagy a túlzott kezelés. A Létavértes mellett található Falurét kezelése rendszeres, évenkénti kaszálással történik. A területen 2015-ben gyűjtött 240 fitomassza minta alapján felmértük a terület diverzitását, faji összetételét, a fajok egymáshoz viszonyított arányát, valamint az élő fitomassza mennyiség és az avar arányát. A mintákban összesen 52 fajt találtunk, ebből 20 egyszik_ és 32 kétszik_ fajt. A fitomassza jelentős részét az egyszikű fajok alkották. A fitomassza mennyiség növekedésével nőtt a fajszám is, mind az egyszikű-, mind a kétszikű fajok esetében, de a kapcsolat erősebb volt az egyszikű fajok esetében. Az avar mennyisége jelentősen elmaradt az élő fitomassza frakció mennyiségétől. A rendszeres kaszálás megfelelő módszernek tűnik az élőhely fenntartására és fajkészletének megőrzésére, azonban a kaszálás megfelelő időpontjának meghatározásához további vizsgálatok szükségesek.
A legeltetés részvételi tervezése a Felső-kiskunsági szikes tavakon és pusztákon
Authors: Margóczi Katalin , Kalóczkai Ágnes , Mihók Barbara , Fabók Veronika , Mile Orsolya , Bankovics András , Nagyné Grecs Anita , Kasza Veronika , Kovács Eszter 
Published: October 2023

Az optimális tájhasználat biztosítja a természeti értékek megmaradását, de ugyanakkor a lehet legtöbb lehetőséget nyújtja a helyi lakosok megélhetéséhez is. A Felső-Kiskunsági szikes tavak területén a legeltetés a legfontosabb tájhasználati forma. A Kiskunsági Nemzeti Park Igazgatóság munkatársainak közreműködésével egy részvételi folyamatot folytattunk le a területen, amelynek célja az volt, hogy a két legfontosabb érintett csoport, a természetvédelmi szakemberek és a helyi gazdálkodók eszmecseréjét elősegítse, és így hozzájáruljon az optimális legeltetési gyakorlat kialakításához. A részvételi folyamat egy műhelybeszélgetéssel kezdődött, ahol a természetvédelmi szakemberek tájhasználattal kapcsolatos elképzeléseit ismertük meg. Ezután interjúkat készítettünk az érintett gazdálkodókkal. Végül egy olyan műhelybeszélgetést szerveztünk, ahol mindkét érintett csoport részt vett. Vizsgálataink azt mutatták, hogy a két érintett csoport részben hasonló, részben eltérő elképzelésekkel rendelkezik az optimális tájhasználattal kapcsolatban. Abban megegyezett a véleményük, hogy a vizsgált területen a legeltetés a legmegfelelőbb hasznosítási mód, és a nád visszaszorítása fontos cél. A legelő állatfajok tekintetében azonban a természetvédelmi szakemberek a bivalyt és a szarvasmarhát, míg a helyi gazdálkodók a juhot és a szarvasmarhát preferálták. A vízkormányzással kapcsolatban a természetvédelem a víz megtartásában, a gazdálkodók a víz elvezetésében voltak érdekeltek. A gazdálkodók számára a rugalmatlan természetvédelmi szabályok is problémát jelentettek. Mindhárom kérdésben sikerült előrelépni a részvételi folyamat során, az álláspontok közeledtek és kompromisszumos megoldások születtek. Megállapítottuk, hogy a Felső-Kiskunsági táj természetvédelmi és társadalmi szempontból is optimális használatát a két említett érintett csoport csak együtt tudja megvalósítani. Igen sokféle szempontnak kell megfelelni mindkét oldalon, ezért a részvételi tervezés módszereinek alkalmazása mindenképpen hasznos, ahogy ezt a kutatásunk is bizonyította.
Szarvasmarha legelőként és kaszálóként hasznosított Tura melletti üde gyepek összehasonlító cönológiai elemzése
Authors: Zimmermann Zita 
Published: October 2023

A munkában a Szendrei-féle családi gazdaság szarvasmarha legelőjének és a kaszálójának növényzetét vizsgáltuk. A cönológiai vizsgálatokat 2 alkalommal végeztük, 2018 májusában és szeptemberében 5×5 méteres mintavételi területet alkalmazva, és a fajok borítási %-át megadva. A relatív ökológiai mutatók közül a relatív nitrogén (NB), a relatív talajnedvesség indikátor számai (WB), a természetvédelmi értékkategóriák (TVK), a szociális magatartás típusok (SBT) értékeit használtuk a vegetáció elemzésére. Az adatok főkomponens elemzését (PCA) és detrendáltkorreszpondencia elemzését (DCA) is elvégeztük. A vizsgálat eredményeként az egyik legnagyobb különbség a két vizsgálati terület között a pázsitfüvek arányában van. A legelőkön, a legeltetés hatására eluralkodó hasznos pázsitfüvek aránya 1:3, jelentősen magasabb volt a kaszálóhoz képest. A kaszáló területén a gyomok aránya is magasabb volt, a legelőn pedig a zavarástűrők mennyisége volt jelentősebb. Összességében elmondható, hogy a legeltetéses extenzív állattartás egy fenntartható gazdálkodási technológia, ami kedvező a környezetre és egyben a gazdálkodó számára is megélhetést biztosít.
A talajművelés felhagyásának hatásai a talaj és a növényzet egyes tulajdonságaira a Boda-halom példáján
Authors: Botos Ágnes , Tóth Csaba Albert , Novák Tibor József 
Published: October 2023

A 2013-ig művelt Boda-halom, legutóbb lucernásként hasznosított felszínének szántóföldi művelésből történt kivonása után, 2014-től négy éven át talajmintákat vettünk a felhagyást követő változások vizsgálata céljából. Mintáink a felhagyott halomtestből, a halom továbbra is lucernásként hasznosított előteréből és kontrollként a környező gyepből származtak. Mindhárom vizsgált élőhelyen 2018 nyarán fajlistát és cönológiai táblázatot készítettünk. A három élőhely összehasonlítása során a kalcium-karbonát és pH értékeiben nem mutatkozott jelentős különbség. Az átlagos humusztartalom a kontroll gyepben (8,3±0,6 g/100 g) szignifikánsan (p<0,01) nagyobb volt, mint akár a lucernásban (3,9±0,5 g/100 g), akár a felhagyott halomtesten (4,8±0,2 g/100 g). A halomtest és a lucernás talajának humusztartalma közötti különbség nem volt szignifikáns. Tápanyag ellátottság (N, P) alapján a halom felszíne (N: 25,0±3,6 mg/kg; P: 66,5±2,7 mg/kg) és a lucernás talaja (N: 35,3±3,1 mg/kg; P: 122,5±2,5 mg/kg) szignifikánsan (p<0,01) különbözött. A növényzet szociális magatartás típus szerinti összetételében mindhárom élőhelyen domináltak a zavarástűrő és a természetes gyom fajok. A halomfelszín és a kontroll gyep esetében emellett a természetes kompetítor és generalista fajok voltak megfigyelhetőek nagyobb arányban. A felhagyást követő ötödik évben készült felvételek alapján az összborítás tekintetében a halomtest regenerálódó növényzete (91±1%) közelebb állt a kontroll gyephez (93±4%), a lucernás ennek alatta maradt (60±10%). Fajgazdagság alapján a halom növényzete (23 faj) szintén a kontroll gyephez (25 faj) közelített, a lucernás (15 faj) ebben a tekintetben is lényegesen különbözött a regenerálódó halomtól.
Festuca pseudovina anyatövek termésképző paramétereinek vizsgálata
Authors: Varga Krisztina , Monori István , Csízi István 
Published: October 2023

Tiszántúl természetközeli gyeptársulásaiban gyakori sovány csenkesz – általunk begyűjtött és három év szelekció során kiválasztott – 10 db anyatövén vizsgáltuk a morfológiai, illetve termésképző jellemzőket. A fűfaj tradicionális termőhelyi viszonyaitól televényebb termőhelyen végzett kísérlet célja adatbázis létrehozása a sovány csenkesz jövőbeni perspektivikus hasznosítási lehetőségeinek pontosítása céljából.
A természetvédelmi célú gyepkezelés jelentősége és lehetőségei
Authors: Penksza Károly , Halász András 
Published: October 2023

A gyepes területek, különösen a természetes és a természetközeli gyepek nagyon jelentős ökoszisztémaszolgáltató képességgel rendelkeznek, gazdasági-társadalmi jelentőségük vitathatatlan. A Pannon biogeográfiai régió száraz gyepeinek jelentős része is száraz, tápanyagban szegény környezetben, sokszor másodlagos élőhelyeken, erdőirtásokon, felhagyott mezőgazdasági területeken található meg, mely területek elsősorban legelőként hasznosíthatók. A nedvesebb környezeti viszonyok között, nedvesebb fekvésben található gyepek kaszálóként jöhetnek számításba. Gyepterületeink csak kis hányada obligát (eredendően) gyep, nagy részük kialakításáért az emberi kéz, a humán tevékenység a felelős, így fenntartásuk sem képzelhető el emberi beavatkozás nélkül. Ezért is fontos ez a tevékenység, ami gyepek területén folyik. A gyepek fennmaradása a fajösszetételükben történő változások miatt sokszor kérdéses lehet. Veszélyeztető tényezőként jelentkezhet a felszántás, a túlzott avarosodás, az elszántás, a műtrágya-bemosódás és a vegyszerhasználat, de inváziós fajok is felszaporodhatnak bennük (Kelemen et al., 2016). A gyepek vizsgálata során nem elegendő csak a fajösszetétellel, florisztikai vizsgálatokkal és a növényzet fajösszetételével, cönológia feltárásával foglalkozni, hanem törekedni kell azoknak a mechanizmusoknak a megértésére is, amelyek szabályozzák az egyes fajok elterjedését és szerepét a növényi közösségi struktúrákban. Ezért fontosak a diverzitási és mikrocönológiai vizsgálatok, ahol a gyepek térbeli heterogenitásának és a közösségi struktúrának feltárására is sor kerül (Bartha, 2007).
En litteraturgjennomgang og vurdering av retningslinjer for behandling av villet egenskade
Authors: Johansen Dymbe Kine , Siqveland Johan , Mehlum Lars 
Published: October 2023

Faglige retningslinjer er viktige slik at helsetjenestene blir mer evidensbaserte, oppdaterte og konsistente, og bedre i stand til å redusere risiko for uønskede hendelser og forbedre pasientsikkerheten. Videre vil slike retningslinjer kunne forbedre klinikeres evne til å vurdere og tilby behandling av høy kvalitet.
Vårt mål var å vurdere kliniske retningslinjer for vurdering og behandling av selvmordsrisiko og villet egenskade. Vi gjennomførte systematisk søk i databaser etter slike retningslinjer. Fjorten retningslinjer ble vurdert ved bruk av AGREE II-instrumentet for kvalitetsvurdering av retningslinjer. Retningslinjene skåret høyest på domenene «avgrensning og formål», «involvering av interessenter» og «klarhet og presentasjon», mens de skåret lavest på domenene «metodisk nøyaktighet», «anvendbarhet» og «redaksjonell uavhengighet». Tre av de 14 retningslinjene ble vurdert som av god kvalitet. Flere retningslinjer baseres på konsensus og veldig få solide studier. Dessuten er det i flere retningslinjer manglende redegjørelse for utviklingen av retningslinjen og dens evidensgrunnlag. Dermed ser man viktigheten av mer forskning, spesielt randomiserte kontrollerte studier, for å danne grunnlag for fremtidige retningslinjer. I Norge er det spesielt behov for oppdaterte retningslinjer for sykehusbehandling av villet egenskade, ettersom dagens retningslinjer er utdaterte.