bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Семантические особенности цветообозначений в русском и финно-угорских языках: сопоставительный аспект
Authors: Чжао Ж. 
Published: February 2025

в статье проводится сопоставительный анализ лексико-семантических полей цветообозначений в русском и финно-угорских языках (на примере удмуртского и коми-зырянского). На основе семантического, этимологического и лингвокультурологического анализа выявляются универсальные и национально-специфические черты в цветовой картине мира русского и финно-угорских народов России. Определяются особенности формирования, развития и функционирования цветообозначений в исследуемых языках, их символическое и культурно-коннотативное значение. Особое внимание уделяется структуре лексико-семантических полей, включающих ядерные и периферийные компоненты, а также этимологии основных цветообозначений. Анализируются культурные коннотации базовых цветов, их роль в традиционной культуре и обрядности исследуемых народов. Детально рассматриваются механизмы цветономинации, способы образования производных цветообозначений и их функционирование в различных сферах языка. Исследуются процессы взаимовлияния языков в области цветовой лексики, особенности заимствований и калькирования цветообозначений. Отдельное внимание уделяется анализу метафорических и символических значений цветообозначений в фольклоре и художественных текстах. Выявлено, что при наличии типологически сходных черт, обусловленных универсальными закономерностями цветообозначения и языковыми контактами, каждый язык демонстрирует национально-специфические особенности в восприятии и категоризации цветового пространства.
the article provides a comparative analysis of lexical-semantic fields of color terms in Russian and Finno-Ugric languages (using the examples of Udmurt and Komi-Zyryan). Based on semantic, etymological, and linguocultural analysis, universal and nationally specific features are revealed in the color worldview of Russian and Finno-Ugric peoples of Russia. The article determines the peculiarities of formation, development, and functioning of color terms in the studied languages, their symbolic and cultural-connotative meanings. Special attention is paid to the structure of lexical-semantic fields, including core and peripheral components, as well as the etymology of basic color terms. The cultural connotations of basic colors and their role in traditional culture and rituals of the studied peoples are analyzed. The mechanisms of color nomination, ways of forming derivative color terms, and their functioning in various language spheres are examined in detail. The processes of linguistic interference in color vocabulary, features of borrowings, and calquing of color terms are investigated. Particular attention is paid to the analysis of metaphorical and symbolic meanings of color terms in folklore and literary texts. The study reveals that while there are typologically similar features determined by universal patterns of color designation and language contacts, each language demonstrates nationally specific features in the perception and categorization of color space.
An Islamic Pesrspective Of Superstitious Practices Related To Death Among Yoruba Muslims Of Ogun State
Authors: SURAJU Saheed Badmus  , BADRUDEEN Musa Adebayo  
Published: February 2025

Superstition as a belief or tale is generally interesting to most people all over the world in general and the Yorubas in particular. It is a practice that cuts across all aspects of the human’s life; religion, social, moral, and economic. The Muslims’ involvement in these practices calls for attention of Muslim scholars and researchers. The Muslims in Ogun State are not excluded among the Yoruba Muslims from these practices. Thus, this paper aims at exposing the level of involvement of some Yoruba Muslims in the practice of khurāfāt (superstitions) related to death among other practices. The paper examines the Islamic perspectives of the practices with a view to determining their consonance or otherwise with the fundamental principles of Islam. So, through the use of historical, descriptive and analytical research methods; this paper accounts for the historical background of Ogun State; explains the superstition practices related to death in Ogun State and analyses the practices using the Qur’ān, Sunnah and views of the Islamic scholars. The research findings reveal that negligence of the Muslims is the foremost reason for the involvement in the practice as well as ignorance of the Islamic rules of funeral rites leading to giving preference to Yoruba cultural superstitious practices over Islamic practices. The paper, therefore, recommends that the Muslim leaders, parents, guardians, Islamic Studies teachers and religious organizations should pay adequate attention to Islamic faith-based teachings that are devoid of superstitious practices and other fetish beliefs in order to have well informed and reformed Muslims.
ФОРМУВАННЯ ПРОФЕСІЙНИХ КОМПЕТЕНТНОСТЕЙ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ ТЕХНОЛОГІЙ ПРИ ВИВЧЕННІ ДИСЦИПЛІН ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНОГО ПРОФІЛЮ
Authors: Ховрич Микола 
Published: February 2025

У статті досліджується процес формування професійних компетентностей майбутніх учителів технологій відповідно до вимог Професійного стандарту «Вчитель закладу загальної середньої освіти».
Мета дослідження – визначити можливості освітніх компонентів електротех­нічного профілю у формуванні професійних компетентностей вчителя технологій відповідно до Професійного стандарту.
Методологія дослідження включає загальнотеоретичні методи: аналіз і синтез нормативної та педагогічної літератури з проблеми дослідження; порівняння, система­тизація, узагальнення, інтерпретація наявних теоретичних підходів та емпіричних резуль­татів; аналітична індукція як прийом для формування універсальних тверджень про суть та особливості організації занять з дисциплін електротехнічного профілю з метою форму­вання професійно важливих компетентностей відповідно до нового Професійного стандарту.
Наукова новизна. Визначено (в першому наближенні) можливості формування професійних компетентностей у майбутніх учителів технологій на заняттях з дисциплін електротехнічного профілю відповідно до вимог Професійного стандарту.
Висновки. Провівши аналіз можливостей дисциплін електротехнічного профілю для формування компетентностей, знань, умінь та навичок, комунікації, які викладені у Професійному стандарті «Вчитель закладу загальної середньої освіти», можна стверджувати наступне: 1. Структура, зміст Професійного стандарту «Вчитель закладу загальної середньої освіти» суттєво відрізняється від попереднього, що вимагає перегляду змісту освітніх компонентів спеціальності 014.10 Середня освіта (Трудове навчання та технології) на відповідність вимогам професійного стандарту. 2. Реалізація змісту освітніх компонентів електро­техніч­ного профілю створює основу для формування професійних компетент­ностей вчителя технологій відповідно до Професійного стандарту «Вчитель закладу загальної середньої освіти». 3. Необхідно удосконалити існуючі та ввести нові методи роботи зі студентами на заняттях з дисциплін електротехнічного профілю з метою більш повного та ґрунтовного формування професійних компетентностей майбутніх учителів технологій. 4. При очній формі навчання сформувати професійно важливі знання, уміння та компетентності є більше можливостей, ніж при дистанційній. Відповідно, надзви­чайно важливим є пошук нових методів організації занять з дисциплін електротехнічного профілю, які б у більшій мірі формували професійно важливі компетентності майбутніх учителів технологій відповідно до вимог Професійного стандарту «Вчитель закладу загальної середньої освіти».
ВИКОРИСТАННЯ ІНТЕРНЕТ ДОДАТКІВ ТА ПЛАТФОРМ ДЛЯ ОРГАНІЗАЦІЇ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ У ЗАКЛАДАХ ВИЩОЇ ОСВІТИ
Authors: Платонова Оксана 
Published: February 2025

У статті представлено аналіз Інтернет додатків та платформ, які застосовуються для організації дистанційного навчання у закладах вищої освіти. Серед додатків та плат­форм, які використовуються, проведено аналіз Zoom, Google Meet, саме вони є двома популярними інструментами відеоконференцій, які надають користувачам можливість взаємодіяти в режимі реального часу з будь-якого місця. Розглянуто Telegram і Viber, як популярні месенд­жери, які надають зручний спосіб спілкування та обміну повідомленнями. У статті розгля­нуто веб-платформу Google Classroom, яка надає можливості спростити спільну роботу викладачів і студентів, забезпечити зручну комунікацію та спільний доступ до матеріалів. Проведено аналіз потужної платформи для управління освітнім процесом – Moodle.
Мета статті проаналізувати використання Інтернет додатків та платформ у освітньому процесі закладів вищої освіти та виявлення їх результативності.
Методологія. Методологічну основу використання Інтернет додатків та платформ, які застосовуються для організації освітнього процес у закладах вищої освіти зазначено у роботах: Т. Горобець, О. Скоробагатської та Н. Стаценко. Ними розглянуто особливості та проблеми диджиталізації вищої педагогічної освіти. В. Красноштан та М. Федоров дослідили підготовку майбутнього вчителя до використання комп’ютерної технології навчання та виділили головні напрямки використання комп’ютерних технологій у педагогіч­ному процесі вищої школи, а також визначили переваги організації самостійної роботи студентів з використанням інформаційних технологій. Л. Ткаченко та С. Хмельницька досліджували специфіку впровадження дистанційної форми навчання у вищій освіті, яка нерозривно пов’язана з комп’ютерними технологіями. Серед українських учених, які приді­ляли увагу застосуванню комп’ютерних технологій в умовах воєнного стану та розглядали способи покращення освітнього процесу в таких умовах, можна виділити О. Клименко, М. Левченко, С. Феденько та А. Форостян.
Наукова новизна полягає в аналізі впроваджуваних в освітній процес Інтернет додатків та платформ для підготовки студентів в умовах дистанційного навчання до професійної діяльності.
Висновки. Проаналізувавши характер та особливості використання Інтернет додатків та платформ у вищій школі, було виявлено, що їх застосування набуло особливої актуальності через пандемію COVID-19 та повномасштабне вторгнення Росії в Україну. Проте, варто зазначити, що Інтернет додатки та платформи вже раніше використо­вувалися у навчальних процесах у очному форматі. Застосування Інтернет додатків та платформ в освіті дозволяє забезпечити неперервність навчання, здійснювати дистанційне навчання та забезпечувати безпеку студентів та викладачів у складних умовах.
ФОРМУВАННЯ У МАЙБУТНІХ ПЕДАГОГІВ ПРОФЕСІЙНОГО НАВЧАННЯ ГОТОВНОСТІ ДО РОБОТИ В ІНКЛЮЗИВНОМУ ОСВІТНЬОМУ СЕРЕДОВИЩІ
Authors: Полетай Олена 
Published: February 2025

У статті досліджуються дефініції «інклюзія», «інклюзивна освіта», «інклюзивне освітнє середовище», «дитина з особливими освітніми потребами». Висвітлюються деякі аспекти проблеми підготовки та готовності майбутніх педагогів професійного навчання до роботи в інклюзивному освітньому середовищі. Акцентується увага на тому, що готовність до такої діяльності є важливою складовою професійної підготовки студентської молоді у закладі вищої освіти. Визначені і проаналізовані компоненти готовності з урахуванням складових інклюзивного освітнього процесу.
Мета роботи. Визначення та аналіз компонентів готовності майбутніх педагогів професійного навчання до створення інклюзивного освітнього середовища.
Методологія. Аналіз літературних джерел із теми дослідження, систематизація, порівняння наукових поглядів, положень, організація дослідження (методом спостере­ження), визначення та узагальнення основних характеристик понять для виявлення суті інклюзивного освітнього середовища і виявлення компонентів готовності майбутніх педагогів професійного навчання до створення інклюзивного освітнього середовища.
Наукова новизна полягає у створенні комплексного впливу педагогічних умов, теоретичної і практичної частини, самостійної та індивідуальної роботи з освітнього компоненту «Інклюзивна освіта» та навчальної (педагогічної) практики на підготовку здобувача освіти і як наслідок формування його готовності до роботи в інклюзивному освітньому середовищі.
Висновки. Освіта сьогодні вимагає впровадження новітніх педагогічних технологій, які будуть стимулювати появу інтересу і, як наслідок, пізнавальну активність у учня. Саме тому, для досягнення цієї мети потрібні ґрунтовно підготовлені педагоги, які зможуть працювати з різними категоріями дітей і будуть готові впроваджувати в навчальний процес нове і креативне. Введений в професійну підготовку майбутніх педагогів професійного навчання освітній компонент «Інклюзивна освіта» є на часі та сприяє якості підготовки, тобто формує готовність здобувачів освіти до виконання діяльності, пов’язаної зі створення інклюзивного освітнього середовища. Для вдосконалення умінь щодо практичного компоненту готовності, необхідно надати можливість здобувачам освіти проходити практику в закладах де є інклюзивна освіта і збільшити модуль з дослідження інклюзії під час навчальної (педагогічної) практики з метою формування зазначеного компоненту готовності.
ПРОЄКТНА ДІЯЛЬНІСТЬ У СИСТЕМІ ПРОФЕСІЙНОЇ ПІДГОТОВКИ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ ТЕХНОЛОГІЙ
Authors: Пригодій Алла , Горчинська Катерина 
Published: February 2025

У статті розкрито сутність поняття «проєктна діяльність». Охарактеризовано основні теоретичні й прикладні аспекти підготовки майбутніх учителів технологій до організації проєктного навчання учнів закладів загальної середньої освіти. Для підготовки майбутнього вчителів технологій до педагогічної діяльності необхідна побудова системи навчання, яка орієнтована на становлення готовності до використання проєктної діяльності.
Мета статті – вивчення проблеми підготовки майбутніх учителів технологій до організації проєктної діяльності учнів в закладах загальної середньої освіти.
Методологія дослідження. Для досягнення поставленої мети було застосовано такі методи дослідження: аналіз та синтез педагогічної й психологічної літератури з теми дослідження, спостереження за навчальним процесом студентів, а також інтерпретація та узагальнення отриманих результатів.
Наукова новизна полягає в уточненні сутності поняття «проєктна діяльність» та визначенні основних аспектів підготовки майбутніх учителів технологій до організації проєктної діяльності учнів в закладах загальної середньої освіти.
Висновки. Проєктна діяльність в освітньому процесі є самостійною, високо мотивованою, дослідницькою та пізнавально-трудовою діяльністю, спрямованою на створення навчального проєкту під керівництвом педагога.
Проєктна діяльність у підготовці майбутніх учителів технологій сприяє підвищенню рівня професійного саморозвитку, вдосконаленню професійної майстерності та творчих здібностей, а також зміцненню їх особистісної цінності та значущості у професійній сфері. Така діяльність допомагає працювати з великими обсягами інформації, розвиває критичне мислення, формує навички нестандартного розв'язання завдань, а також удосконалює психофізичні якості, необхідні для професійної підготовки. Вона сприяє розвитку професійної готовності, підтримує професійний саморозвиток, формує креативне мислення та сприяє становленню майбутніх фахівців як компетентних професіоналів.
ОРГАНІЗАЦІЯ НАУКОВОЇ ДІЯЛЬНОСТІ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ-ФІЛОЛОГІВ У КОНТЕКСТІ ДОСЯГНЕННЯ ЦІЛЕЙ СТАЛОГО РОЗВИТКУ
Authors: Стеченко Тетяна , Тютюнник Олена 
Published: February 2025

Мета статті – схарактеризувати особливості організації наукової діяльності майбутніх учителів-філологів у контексті досягнення глобальних цілей сталого розвитку (на прикладі філологічного факультету Національного університету «Чернігівський колегіум» імені Т. Г. Шевченка).
Методологія. Для об’єктивного й системного висвітлення досліджуваної проблеми було застосовано кілька методів: аналіз законодавчої бази й наукової літератури з проблем досягнення цілей сталого розвитку й організації наукової діяльності студентів; порівняльно-зіставний – для окреслення наукових позицій різних вчених щодо порушеної проблеми; синтезу, систематизації та узагальнення – для формулювання висновків і рекомендацій щодо ефективної організації наукової діяльності майбутніх учителів-філологів у контексті реалізації цілей сталого розвитку; спостереження за освітнім процесом у закладах вищої освіти для з’ясування специфіки організації наукової діяльності студентів-філологів.
Здійснюване наукове дослідження ґрунтується на положеннях таких методологічних підходів: аксіологічного для ефективного досягнення глобальних цілей сталого розвитку й формування ціннісно-світоглядної сфери майбутніх учителів-філологів у процесі наукової діяльності; особистісно орієнтованого, що передбачав урахування особливостей кожного здобувача вищої освіти в процесі наукової діяльності; компетентнісного для врахування компетентностей, зафіксованих в освітньо-професійній програмі підготовки майбутніх учителів-філологів на відповідному освітньому ступені.
Наукова новизна. У статті окреслено особливості організації наукової діяльності майбутніх учителів-філологів у процесі їхньої професійної підготовки в закладі вищої освіти в контексті досягнення цілей сталого розвитку.
Висновки. Обґрунтовано, що організація наукової діяльності майбутніх учителів-філологів у контексті їхньої професійної підготовки має спрямовуватися на досягнення глобальних цілей сталого розвитку. Особливого значення вона набуває для реалізації цілі четвертої «Якісна освіта», що передбачає розвиток партнерських зв'язків між школами, університетами та іншими освітніми установами різних регіонів світу; планування та проведення інформаційної кампанії на підтримку якісної освіти; тематичне дослідження системи освіти та проблем доступу до неї в окремих регіонах чи країнах; планування та реалізацію проєктів з освіти на користь сталого розвитку на рівні факультету, університету чи населеного пункту; проведення заходів, присвячених популяризації науково-дослідної діяльності студентів – майбутніх учителів-філологів.
ТЕМА «НОВОГО ВИХОВАННЯ» У НАУКОВИХ ПУБЛІКАЦІЯХ ЛОРЕНСО ЛУЗУРІАГИ 1920-Х РОКІВ
Authors: Зайченко Наталія 
Published: February 2025

Компаративно-педагогічний напрям дослідження у наукових публікаціях Лоренсо Лузуріаги 1920-х років залишався провідним. Увага педагога дедалі більше сконцентро­вувалася на ідеї «нового виховання» та вивченні досвіду європейських та північно­американських «нових шкіл».
Мета роботи передбачає вивчення педагогічної спадщини Лоренсо Лузуріаги, його наукових публікацій 1920-х років; аналіз пояснень та інтерпретацій феномена «нового виховання» іспанським педагогом.
Методологія. У ході дослідження педагогічної спадщини Лоренсо Лузуріаги використовувалися як загальнонаукові методологічні підходи – системний, проблемний, так і конкретно-наукові – парадигмально-педагогічний, порівняльно-педагогічний, проблемно-історичний, біографічний та герменевтичний підходи. Основними методами дослідження були педагогіко-ретроспективний, порівняльно-зіставний, метод герменевтики.
Наукова новизна. У статті показано, що в наукових публікаціях Лоренсо Лузуріаги 1920-х років були підняті значимі питання стосовно феномена «нового виховання».
Висновки. У педагогічних працях Лоренсо Лузуріаги 1920-х років було детально простежено генезу феномена «нового виховання», описано досвід європейських (переважно німецьких) та північноамериканських «нових шкіл». Освітянинові найзначнішими видавалися праксеологічні педагогічні смисли явища «нового виховання», тобто він розумів можливість якого-небудь педагогічного змінення тільки в умовах організації «активної дії», діяльності людини. У наукових публікаціях Лоренсо Лузуріаги 1920-х років повною мірою втілилися його націленості на реформаторські педагогічні ідеї та практику «нового виховання».
ПОГЛЯДИ ВИКЛАДАЧІВ ЧЕРНІГІВСЬКОГО КОЛЕГІУМУ (1700 – 1786) НА НАВЧАННЯ ТА РЕФОРМУВАННЯ ОСВІТИ
Authors: Соломаха Ірина 
Published: February 2025

Мета статті – проаналізувати зміни в освітніх процесах, які відбулися в середовищі Чернігівського колегіуму протягом XVIII ст. через призму поглядів його викладачів.
Методологія. Методологічною основою дослідження є історико-хронологічний підхід, який допомагає виявленню освітніх змін на певному історичному етапі у тісному зв’язку з конкретними історичними умовами і в хронологічній послідовності та культуро­логічний підхід, який сприяє пошуку та аналізу теоретичних і практичних надбань викладачів одного з духовних освітніх закладів Чернігівщини XVIII ст. Відповідно, в дослідженні використовуються ретроспективний, хронологічно-системний, проблемно-пошуковий методи, історико-педагогічний аналіз літературних джерел.
Наукова новизна роботи полягає у спробі оцінити якісно нові освітні процеси та становище освітнього середовища у Чернігівському колегіумі та виокремити ключові реформаторські погляди викладачів даного закладу освіти.
Висновки. Чернігівський колегіум утворився в часи відносної стабілізації політичних процесів у козацькій державі. Його освітні традиції формувалися під впливом традицій Києво-Могилянської академії та західноєвропейських закладів освіти. У структурі освітнього середовища колегіуму можна простежити впровадження практик гуманіс­тичної школи та європейського докласичного університету та, відповідно, відображення глибинних культурних процесів, які відбувалися у Західній та Центральній Європі.
Під впливом європейських культурних традицій формувалися й погляди викладачів колегіуму на реформування освітнього простору закладу освіти. Очевидним є той факт, що в колегіумі відбувалося не просто запозичення культурних форм, але й їх успішна адаптація та поєднання з місцевими традиціями. Відтак, духовний навчальний заклад Чернігова став одним із особливих культурно-освітніх феноменів XVIII століття.
AS ARANHAS DO MUNICÍPIO DE PAULO AFONSO, BAHIA: UMA ABORDAGEM ECOLÓGICA
Authors: Santos Érica Daniele de Sousa , Nogueira Eliane Maria de Souza , Brazil Tania Kobler 
Published: February 2025

Estudos foram realizados na Ilha do Urubu, Paulo Afonso,Bahia, Brasil, para determinar a riqueza e abundância da araneofauna. Foram realizadas coletas sistemáticas ( busca ativa e pitfall. traps) e ocasionais. Foram coletadas 1073 exemplares de aranhas distribuídos em 27 famílias. Destas, 57% (612 ) eram adultos e 43% (461) eram indivíduos jovens. As famílias mais abundantes (incluindo indivíduos jovens) foram Tetragnathidae (220 ), Theridiidae (182 ) e Zodariidae (138 ). A riqueza de aranhas foi semelhante para as duas técnicas de amostragem com 21 famílias nas coletas com pitfall traps e 22 na busca ativa. Novos estudos necessitam ser realizados para ampliação de novas famílias e identificação de espécies.
O retraimento e a agressividade infantil: como proteger-se da ameaça familiar?
Authors: Zanovello Dezan Stéfani , Tavares Mishima-Gomes Fernanda Kimie 
Published: February 2025

A influência do ambiente na sintomatologia da criança deve ser considerada no contexto de atendimento psicológico em clínica-escola. As ideias do desenvolvimento emocional descritas por Winnicott são de extrema relevância na compreensão da dinâmica infantil e familiar. Apresenta-se um caso clínico de um menino de 10 anos, atendido em uma universidade pública devido a queixa de agressividade, tristeza e retraimento desde a morte do avô. Realizaram-se dez sessões: três de entrevista, duas lúdicas, uma familiar, uma para aplicação do procedimento de Desenhos-Estória e três devolutivas. Percebeu-se uma dinâmica familiar conflituosa: a criança não confiava no ambiente, sentia-se sozinha, retraindo-se para proteger-se da ameaça do mundo externo, com prejuízos na expressão da criatividade e no estilo de ser pessoal. Com o atendimento psicológico será fornecido cuidado afetivo para auxiliar a criança na retomada de seu desenvolvimento emocional.
Palavras-chave: Provisão ambiental, desenvolvimento emocional, Winnicott, família, criança, psicoterapia