bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Reporting interhospital neonatal intensive care transport: international five-step Delphi-based template
Authors: Bekkevold Marit , Solvik-Olsen Tone , Heyerdahl Fridtjof , Lang Astri Maria , Hagemo Jostein , Rehn Marius 
Published: April 2024

ObjectiveTo develop a general and internationally applicable template of data variables for reporting interhospital neonatal intensive care transports.DesignA five-step Delphi method.SettingA group of experts was guided through a formal consensus process using email.Subjects12 experts in neonatal intensive care transports from Canada, Denmark, Norway, the UK and the USA. Four women and eight men. The experts were neonatologists, anaesthesiologists, intensive care nurse, anaesthetic nurse, medical leaders, researchers and a parent representative.Main outcome measures37 data variables were included in the final template.ResultsConsensus was achieved on a template of 37 data variables with definitions. 30 variables to be registered for each transport and 7 for annual registration of the system of the transport service. 11 data variables under the category structure, 20 under process and 6 under outcome.ConclusionsWe developed a template with a set of data variables to be registered for neonatal intensive care transports. To register the same data will enable larger datasets and comparing services.
Comparing hospital leadership and front-line workers’ perceptions of patient safety culture: an unbalanced panel study
Authors: Forbes Jayson , Arrieta Alejandro 
Published: April 2024

Background/aimThis article examines the relationships between workers’ hospital leadership status, hospital front-line status and patient safety culture in hospitals throughout the USA. By identifying possible disparities in perception, targeted interventions can aim at decreasing differences between the two groups to increase the quality of healthcare.MethodData from 1 739 083 individuals, spreading across 1810 hospitals between 2008 and 2017 were collected. 115 228 (6.63%) self-identified as leaders, and 772 505 (44.42%) self-identified as front-line workers. The participants also filled in information describing their demographics in reference to the hospital, such as how long they have worked at the facility, their working unit and their occupation.ResultsResults showed that leaders responded more positively to items that are directly related to management, such as ‘my supervisor/manager says a good word when he/she sees a job done according to established patient safety procedures’ (0.33, p<0.01), where 0.33 signifies that leaders had an average response more positive by 0.33 compared with all other occupations on a Likert scale of 1–5. Based on multiple F-tests, all items have shown a statistical significance between leadership and front-line groups.ConclusionThe findings highlight a compelling link between leadership roles and patient safety culture in hospitals, as well as between front-line worker status and patient safety culture. Moreover, a pronounced divergence in viewpoints regarding patient safety culture exists between hospital leaders and front-line staff. An in-depth investigation is necessary to comprehend the ramifications of these outcomes.
The quest for high fidelity, accurate geomechanical models and the research leading to it
Authors: Ziegler Moritz , Finkbeiner Thomas , Massiot Cécile , Goteti Rajesh 
Published: April 2024

Abstract

Geomechanics has a marked impact on the safe and sustainable use of the subsurface. This Special Publication contains contributions detailing the latest efforts in present-day
in situ
stress characterization, prediction and modelling from the borehole to plate-tectonic scale. A particular emphasis is on the uncertainties that are often associated with data and models.
КЛІНІЧНИЙ ПЕРЕБІГ ХРОНІЧНОЇ ЕПШТЕЙНА-БАРР ВІРУСНОЇ ІНФЕКЦІЇ У ДІТЕЙ ДОШКІЛЬНОГО ВІКУ
Authors: Горбаль Н. Б. 
Published: April 2024

Висвітлено особливості хронічної Епштейна-Барр вірусної інфекції (ЕБВІ) у дітей дошкільного віку та їх інфікованість цитомегаловірусом (ЦМВ) і вірусом герпесу людини 6 типу (ГВЛ 6).
Мета – вивчити особливості клінічних проявів хронічної реактивованої ЕБВІ в дітей дошкільного віку та частоту коінфекції з ЦМВ і ГВЛ 6.
Пацієнти і методи. До основної групи увійшли 40 дітей віком 3-6 років, інфіковані ВЕБ, з частими гострими респіраторними захворюваннями (ГРЗ), рекурентними тонзилітами, з одним або кількома проявами: лімфаденопатією, періодичним підвищенням температури тіла, утрудненням носового дихання, гіпертрофією піднебінних мигдаликів. До контрольної групи увійшли 20 здорових дітей віком 3-6 років, інфікованих ВЕБ. Методом ІФА виявляли anti-VCA IgM та anti-EBNA IgG, IgM та IgG до ЦМВ. ДНК ВЕБ, ЦМВ та ГВЛ 6 виявляли методом ПЛР у крові та ротоглотці.
Результати. При обстеженні дітей реплікацію вірусу в крові виявлено у 25 % випадків. У таких пацієнтів частіше виявляли підвищення температури тіла, збільшення задньошийних і передньошийних лімфовузлів до 2,0-2,5 см, гіпертрофію піднебінних мигдаликів, гіпертрофію носоглоткового мигдалика, гепатомегалію, післявірусний синдром стомлювано­сті. Значна лімфаденопатія, гіпертрофія носового мигдалика, частота ГРЗ 8-10 на рік корелюють з реплікацією ВЕБ у крові. У дітей основної групи в ротоглоткових зішкрібах у 67,5 % випадках виявлено ДНК ВЕБ, у 15,0 % – ДНК ЦМВ, у 37,5 % – ДНК ГВЛ 6.
Висновки. У дітей з хронічною ЕБВІ виявлено реплікацію вірусу у крові у 25,0 % випадків, на мигдаликах – у 67,5 %. У дітей з вірусемією виявлено субфебрилітет, шийну лімфаденопатію, гіпертрофію піднебінних мигдаликів 2-3-го ступеня та аденоїди 2-3-го ступеня, частота ГРЗ – 8-10 разів на рік, тонзилітів – 4-6 на рік. У дітей без вірусемії лімфаденопатія та гіпертрофія мигдаликів менш значні, нижча частота ГРЗ і тонзилітів. Частота ЕБВІ, асоційованої з ЦМВ, – 90,0 %, а з ГВЛ 6 – 95,9 %.
ОСОБЛИВОСТІ МІКРОБНОГО СКЛАДУ МОКРОТИННЯ У ГОСПІТАЛІЗОВАНИХ ПАЦІЄНТІВ ІЗ КОРОНАВІРУСНОЮ ХВОРОБОЮ-19 І ПНЕВМОНІЄЮ У ВІКОВОМУ АСПЕКТІ
Authors: Литвин К. Ю. , Білоконь О. О. , Чемерис О. Л. 
Published: April 2024

Відомості про бактерійні ускладнення при коронавірусній хворобі досі залишаються обмеженими, але достеменно відомо, що при всіх респіраторних вірусних інфекціях мікробне ко-інфікування та нераціональна антибактерійна терапія значно погіршують прогноз захворювання, особливо у літніх пацієнтів.
Пацієнти і методи. Було досліджено мікрофлору мокротиння 93 дорослих хворих, госпіталізованих до КНП «Міська клінічна лікарня № 4, філія «Інфекційні хвороби»» ДМР із клінічним діагнозом: коронавірусна хвороба-19 (РНК SARS-CoV-2+), перебіг якої ускладнився пневмонією, віком від 29 до 85 років. Жінок було 50 (53,8 %), чоловіків – 43 (46,2 %). Враховуючи тенденцію до тяжчого ступеня хвороби в осіб старше 60 років, дослідження було здійснено як у загальній групі, так і окремо серед молодших осіб (I група – 45 пацієнтів) та старших за 60 років (ІІ група – 48 пацієнтів). Середній вік (Me) хворих I групи становив 51 (41-55) років, II групи – 68 (64-72) років. Жінок було значно більше серед пацієнтів II групи – 33 (68,8 %) проти 17 (37,8 %) в I групі (p=0,003); проте чоловіки значно переважали серед пацієнтів II групи – 28 (62,2 %) проти 15 (31,2 %) в I групі (p=0,003).
Результати. Було виявлено, що домінуючою мікрофлорою респіраторного тракту у пацієнтів із COVID-19 та пневмонією є мікотична інфекція. Серед вторинної мікотичної флори у хворих із коронавірусною хворобою-19 респіраторного тракту основною є гриби роду Candida spp., проте виділення пліснявих грибів Aspergillus spp. спостерігається тільки у пацієнтів старших за 60-річний вік. Щодо вторинної бактерійної флори, виділеної з респіраторного тракту хворих на COVID-19, превалювала стрептококова інфекція, однак такі збудники як P. aereginosa, E. coli та E. faecium виділялись тільки з мокротиння пацієнтів старших за 60 років. Переважна кількість мікроорганізмів, виділених з мокротиння у хворих з COVID-19, є резистентними до більшості груп антибіотиків та антимікотиків.
КЛІНІЧНИЙ ВИПАДОК СИНДРОМУ РАМЗІ-ХАНТА II ТИПУ У ХВОРОГО НА СНІД
Authors: Височанська В. В. , Поляк І. В. , Когутич А. І. , Бабич М. С. , Галамба А. А. 
Published: April 2024

Мета роботи – описати випадок синдрому Рамзі-Ханта II типу у пацієнта із синдромом набутого імунодефіциту, висвітлити особливості диференційної діагностики та способу лікування цього синдрому.
Після появи везикул на шкірі дерматологом призначено мазок Тцанка й отримано позитивний результат. Встановлено діагноз вульгарної пухирчатки та призначено комбінований препарат бетаметазон внутрішньом’язово з тривалим часом дії. Використання глюкокортикостероїду (ГКС) спричинило значне погіршення стану пацієнта. При додатковому обстеженні хворого методом ПЛР у крові було виявило ДНК до герпес-вірусу 3-го типу (VZV). Було відмінено ГКС і призначено валацикловір, що забезпечило покращення клінічного стану хворого: загоєння виразок на шкірі, зменшення симптомів парезу обличчя та глухоти.
КЛАСИФІКАТОР МЕДИЧНИХ ВИРОБІВ НК 024:2023: НАЦІОНАЛЬНА СИСТЕМА КЛАСИФІКАЦІЇ ТА ВИКОРИСТАННЯ МЕДИЧНИХ ВИРОБІВ В УКРАЇНІ
Authors: Слабкий Г. О. , Картавцев Р. Л. 
Published: April 2024

Мета: представити методичні підходи до класифікації медичних виробів, які використані при створенні національного класифікатора медичних виробів НК 024:2023 та при його практичному використанні.
Матеріали і методи. Матеріали: міжнародні та національні законодавчі і нормативно-правові документи із питань класифікації медичних виробів. Методи: бібліосемантичний, системного підходу та структурно-логічного аналізу.
Результати. Національний класифікатор медичних виробів НК 024:2023 призначений для ідентифікації інструментів, апаратів, приладів, пристроїв, матеріалів або інших медичних виробів. Національний класифікатор медичних виробів НК 024:2023 являє собою адаптований переклад частини переліку медичних виробів, включених до номенклатури Global Medical Device Nomenclature (GMDN), та доповнений медичними виробами, що не входять до номенклатури GMDN, але використовуються в Україні.
У ході проведеного дослідження встановлено і представлено в статті методичні підходи до класифікації медичних виробів, які використані при створенні національного класифікатора медичних виробів НК 024:2023 та при його практичному використанні.
Висновок. Національний класифікатор медичних виробів 024:2022 призначений для ідентифікації інструментів, апаратів, приладів, пристроїв, матеріалів або інших виробів, що належать до медичних виробів, із використанням міжнародних методичних підходів до розробки, є відповідним національним стандартом.
ОЦІНКА НАСЕЛЕННЯМ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ТЕРИТОРІАЛЬНИХ ГРОМАД МЕДИЧНОЮ ДОПОМОГОЮ
Authors: Білак-Лук’янчук В. Й. 
Published: April 2024

Мета: дослідити рівень оцінки населенням забезпечення територіальних громад медичною допомогою.
Матеріали і методи. Методи: бібліосемантичний, соціологічний, медико-статистичний, структурно-логічного аналізу. Матеріали: дані інформаційних джерел за темою дослідження та результати соціологічного дослідження серед 297 жителів Закарпатської області. Під час проведення дослідження збережено конфiденційність інформації про респондентів.
Результати. Під час дослідження було вивчено рівень самооцінки опитаними жителями територіальних громад Закарпатської області стану особистого здоров’я, можливості отримання необхідної медичної допомоги, можливості отримання на рівні територіальних громад послуг щодо збереження та зміцнення здоров’я і рівня задоволеності опитаних отриманою допомогою у лікарів загальної практики – сімейних лікарів. Отримані результати дослідження вказують на недостатній рівень забезпечення населення територіальних громад Закарпатської області окремими видами медичної допомоги. Передусім це стосується територіальних громад гірської географічної зони розташування.
Висновок. Результати дослідження щодо недостатнього рівня забезпечення населення окремими видами медичної допомоги мають бути враховані в ході підготовки та проведення наступного етапу реформування системи охорони здоров’я області із залученням до рішення проблеми можливостей територіальних громад.
САНІТАРНО-ГІГІЄНІЧНІ ЗМІНИ В ХОДІ ПЕРЕБУДОВИ ОХОРОНИ ЗДОРОВ’Я ТЕРНОПІЛЬЩИНИ В ПЕРІОД 1939–1941 рр.
Authors: Кравчук Л. В. , Кравчук Л. О. , Бучко А. Т. 
Published: April 2024

Мета: проаналізувати трансформаційні процеси у медичній галузі в період окупації Тернопільщини радянськими військами напередодні сталінсько-гітлерівського зіткнення.
Матеріали і методи. У межах дослідження проаналізовано фонди Державного архіву Тернопільської області, тодішню періодичну пресу, радянську історіографію та сучасні видання, де розкривається об’єктивний погляд на радянізацію області у вересні 1939 – червні 1941 рр. Використано конкретно-історичний, статистично-аналітичний, логіко-аналітичний методи наукового пошуку.
Результати. Детальний аналіз трансформаційних процесів суспільного життя окремої територіальної (локальної) одиниці дає уявлення про методи, форми, засоби, ефективність, наслідки та сприйняття населення краю всіх аспектів державної політики, здійснюваної владними структурами зазначеного періоду. Встановлено, що з приходом радянської влади на західноукраїнські землі медичне обслуговування всього населення стало безкоштовним. З’ясовано головні напрями трансформацій у сфері охорони здоров’я в Тернопільській області, а саме: утворення лікарень у приміщеннях, що належали попереднім власникам під час польської влади, зроблено переселення зі Сходу лікарсько-медсестринського та фельдшерського персоналу, розпочато нове будівництво лікарень, створено обласний відділ охорони здоров’я, на який було призначено фахівця зі Сходу, обов’язково члена партії, налагоджено функціонування фармацевтичної галузі, мета якої була на випадок воєнних дій створити необхідний запас лікарських засобів, вилучених з аптек, зокрема: медикаментів, перев’язувальних матеріалів, хірургічного інструменту. Досліджено, що до кінця 1939 р. в області відкрилися 24 лікарні на 1325 ліжок, з них 5 лікарень на 125 ліжок у сільській місцевості, з’явилися нові спеціалізовані медичні заклади: 13 поліклінік, 50 амбулаторій, 2 диспансери.
Встановлено, що місцева влада приділяла належну увагу організації охорони материнства і дитинства, створено 16 жіночо-дитячих консультацій у містах і 12 у селах області, а також про низьку якість та ефективність надання цих послуг і забезпечення матеріально-технічними засобами та медичним інструментарієм.
Висновки. Ці нововведення були спрямовані на приведення всіх елементів медичного обслуговування населення відповідно до соціалістичної системи господарювання з її планово-адміністративним регулюванням. Встановлення партійного контролю над усіма сферами життя краю.
Клінічно-рентгенологічна оцінка ефективності застосування автологічного дентин-графту при атиповому видаленні нижніх третіх молярів
Authors: Федин Ю. І. , Варес Я. Е. , Штибель Н. В. , Варес Я. Я. 
Published: April 2024

Резюме. Питання оптимізації загоєння кісткових дефектів після операції атипового видалення ретинованих третіх молярів не втрачає своєї актуальності. Технології виготовлення та клінічного застосування автологічного дентин-графту, які запропонували нещодавно іноземні фахівці, дозволяє по-новому підійти до вирішення згаданої вище проблеми.
Мета дослідження – провести біометричну та денситометричну оцінку застосування автологічного дентин-графту для заміщення залишкових кісткових порожнин після видалення ретинованих нижніх третіх молярів.
Матеріали і методи. Проведено обстеження та лікування 16 хворих (10 жінок та 6 чоловіків віком (25,2±7,0) року) з ретенцією та дистопією, ускладненнями карієсу та перикоронаритом нижніх третіх молярів, яких поділили на основну (9 пацієнтів, виконували їм заміщення післяекстракційних дефектів автологічним дентин-графтом (АДГ) та контрольну (7 осіб, післяекстракційні дефекти у яких загоювались під кров’яним згустком). Приготування АДГ із видалених зубів у пацієнтів основної групи відбувалось в умовах операційної безпосередньо під час виконання хірургічного втручання за допомогою пристрою Smart Dentin Grinder (KometaBio, США) з його наступною стерилізацією спиртовим розчином та нейтралізацією фосфатним буферним розчином згідно з рекомендованим протоколом. Контрольні клінічні огляди призначали на 1, 3, 8–10 доби після операції. У післяопераційному періоді усі пацієнти отримували однакову протизапальну та симптоматичну терапії та проводили певні дослідження.
Результати досліджень та їх обговорення. Терміни повної епітелізації рани та зняття швів були швидшими у пацієнтів основної групи ((8,56±0,72) доби) порівняно з хворими контрольної ((10,13±0,5) доби), p<0,05, що може свідчити про опосередкований вплив факторів росту, які містяться в АДГ для загоєння м’яких тканин. Глибина пародонтальної кишені ззаду другого моляра була достовірно меншою (p<0,05) у пацієнтів основної групи як на 3-й, так і на 6-й місяці порівняно з хворими контрольної групи. При визначенні рівня втрати кісткової тканини по горизонталі на сканах конусно-променевої комп’ютерної томографії (КПКТ) зафіксовано достовірну розбіжність (р<0,05) між показниками у пацієнтів основної та контрольної груп. На 3-й місяць виявлено значні статистичні відмінності у показниках щільності кісткової тканини у ділянці післяекстракційних дефектів у хворих основної та контрольної груп (р<0,001). На 6-й місяць спостереження вищезгадана тенденція зберігалась.
Висновки. Використання власних ретинованих зубів пацієнтів у вигляді дентинного грануляту для заміщення післяекстракційних дефектів сприяє мінімізації кістковотканинної втрати у ділянці операції, попереджає утворення пародонтальної кишені ззаду другого моляра, пришвидшує процес формування кісткової тканини з оптимальною мінеральною щільністю в ділянці колишнього дефекту.
Профілактика малосимптоматичних передракових захворювань ротової порожнини з урахуванням можливості усунення їх причинних факторів
Authors: Ватаманюк Н. В. 
Published: April 2024

Резюме. Згідно з опублікованими статистичними даними, в Україні щорічно реєструють близько 3 тис. первинних випадків пухлинних захворювань порожнини рота. Можливість виникнення запальних захворювань зубів та змін у слизовій ротової порожнини у формі лейко- та еритроплакій, гіперкератозів та папілом пов’язана із впливом мікрофлори. Фактори, що сприяють цьому, включають тривале тиснення зубних протезів, відламки зубів, тютюнокуріння, вживання алкоголю та тривалу експозицію шкідливостей на робочому місці.
Мета дослідження – обґрунтувати можливість профілактики раку ротової порожнини, враховуючи його причинні фактори та ефективність лікувально-діагностичної тактики з оцінкою результатів.
Матеріали і методи. Дослідження проводили з метою визначення лікувально-діагностичної тактики за допомогою візуальної оцінки. У ньому взяли участь 34 пацієнти з передраковими станами ротової порожнини. За даними анамнезу, локальні зміни були малосимптомними, безболісними і виявлені в ході стоматологічного лікування. Результати показали наявність різноманітних змін, таких, як папіломатозні утворення, гіперкератози, лейкоплакії та бородавчасті лейкоплакії. Результати гістологічного дослідження підтвердили атипію базальноклітинного епітелію, свідчачи про початковий етап малігнізації.
Результати досліджень та їх обговорення. У статті звернено увагу на важливість профілактичних заходів щодо раку ротової порожнини, особливо з урахуванням його великої летальності через запізнілу діагностику. Результати дослідження підтверджують, що передракові зміни в слизовій ротової порожнини являють собою багатоступінчастий процес. Це важливо враховувати при розробці стратегій профілактики та ранньої діагностики. Зазначається, що передракові зміни можуть мати різний вигляд, але через відсутність болісних відчуттів стають основною причиною відкладеного звернення хворих за медичною допомогою.
Висновки. Зроблено висновки про реальність профілактики раку ротової порожнини з урахуванням можливості усунення його причинних факторів та необхідності регулярного огляду для виявлення передракових змін.
ВИВЧЕННЯ ВПЛИВУ ДОПОМІЖНИХ РЕЧОВИН НА ПОКАЗНИКИ ЯКОСТІ ЛІКАРСЬКОГО ЗАСОБУ ПРОТИДІАБЕТИЧНОЇ ДІЇ У ВИГЛЯДІ ТАБЛЕТОК
Authors: Boguslavskyi Y. P. 
Published: April 2024

Мета роботи – відбір допоміжних речовин, вивчення їх впливу на фармако-технологічні показники таблетмаси і таблеток лікарського засобу протидіабетичної дії.
Матеріали і методи. В експериментах використано допоміжні речовини з груп наповнювачів, розпушувачів та ковзних речовин, а також магнію стеарат як змащувальна речовина. Дослідження проведено на сучасному обладнанні: таблетпрес (Korsh XL-100, Німеччина); для визначення насипної густини (ERWEKA SVM 202, Німеччина); текучості порошків (ERWEKA GT, Німеччина); стійкості до роздавлювання (ERWEKA TBH-525 WTO, Німеччина); стираності (ERWEKA TAR 200, Німеччина); розпадання (ERWEKA ZT 33, Німеччина). Діючою речовиною таблеток лікарського засобу протидіабетичної дії є фармацевтично прийнятний активний фармацевтичний інгредієнт у перерахуванні на вміст дапагліфлозину 5 мг. Експериментальні дані піддавали статистичній обробці методом дисперсійного аналізу. Побудовано функцію бажаності.
Результати й обговорення. За результатами статистичної обробки експериментальних даних дослідили вплив допоміжних речовин на фармако-технологічні показники таблетмаси (насипна густина, густина після ущільнення, текучість, кут природного укосу), процес таблетування і таблеток (зовнішній вигляд, стійкість до роздавлювання, стираність та розпадання). З використанням функції бажаності показано вплив досліджуваних факторів на узагальнені показники якості.
Висновки. Вивчено вплив допоміжних речовин з груп наповнювачів, розпушувачів та ковзних речовин на фармако-технологічні показники таблетмаси і таблеток лікарського засобу протидіабетичної дії з АФІ –фармацевтично прийнятною формою дапагліфлозину. За результатами дисперсійного аналізу побудовано ранжовані ряди переваг. Використовуючи функцію бажаності, проведені дослідження дозволили встановити, що модельні композиції: суміш мікрокристалічної целюлози марки 102 з лактозою безводною марки 22 AN у співвідношенні 3:1, кросповідон XL-10 та кремнію діоксид колоїдний безводний (аеросил 200) і суміш мікрокристалічної целюлози марки 102 з лактозою безводною марки 22 AN у співвідношенні 3:1, натрію крохмальгліколят та ПЕГ 8000 забезпечують кращі показники текучості, спресованості та якості модельних композицій таблетмас і готових таблеток.