bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
ОЦІНКА ПСИХОЛОГІЧНОГО КОМПОНЕНТА ЗДОРОВ’Я У СТУДЕНТІВ-МЕДСЕСТЕР
Authors: Дужич Н. В. , Марущак М. І. 
Published: April 2024

Вступ. Студенти медичних коледжів вразливі до проблем психічного здоров’я і демонструють високий рівень стресу під час переходу від підліткового віку до дорослого життя, а також внаслідок академічного тиску, який може негативно вплинути на академічну успішність, соціальне функціонування та якість життя. Студенти-медсестри, які здобувають вищу сестринську освіту, також відчувають вищий рівень стресу порівняно зі студентами-медиками. Основними причинами виникнення такого стресу є хвилювання перед іспитами, велике дидактичне та клінічне навантаження, відчуття неготовності до практики і страх помилок.
Мета роботи – проаналізувати показники психологічного компонента якості життя у студентів-медсестер та їх асоціацію з віком, стажем роботи й академічною успішністю.
Основна частина. У дослідженні взяли участь 70 здобувачів другого рівня вищої освіти за спеціальністю 223 «Медсестринство». Якість життя оцінювали за допомогою опитувальника SF-36. Психологічний компонент здоров’я оцінювали за такими шкалами, як: психологічний компонент здоров’я (Mental Health – MCS), життєва активність (Vitality – VT), соціальне функціонування (Social Functioning – SF), рольове функціонування, зумовлене емоційним станом (Role-Emotional – RE), психологічне здоров’я (Mental Health – MH). Статистичний аналіз даних здійснено з використанням програмного забезпечення Statistica 7.0. Моніторинг балів психологічного компонента здоров’я, за результатами аналізу опитувальника SF-36, у здобувачів магістерського рівня за спеціальністю «Медсестринство» не показав вірогідних змін у різних вікових групах. При аналізі психологічного компонента здоров’я у здобувачів магістерського рівня за спеціальністю «Медсестринство» залежно від стажу роботи встановлено вірогідно вищі значення у студентів, які не працюють, показників MCS (на 15,82 %), VT (на 21,14 %), SF (на 32,21 %) та MH (на 16,46 %) стосовно досліджуваних даних студентів зі стажем роботи до 5 років. У студентів з відмінною академічною успішністю показники MCS, VT, SF та RE були вірогідно вищими від аналогічних показників студентів із задовільною академічною успішністю – на 29,57, 20,00, 47,61 і 99,98 % відповідно. Оцінка психологічного компонента здоров’я, за результатами аналізу опитувальника SF-36, у здобувачів магістерського рівня за спеціальністю «Медсестринство» не показала вірогідного збільшення відсотка студентів з низькою якістю життя (<50 балів) зі збільшенням їх віку, стажу роботи та академічної успішності.
Висновки. У студентів-медсестер знижується якість життя за рахунок психологічного компонента здоров’я, що асоціюється зі стажем практичної роботи та академічною успішністю.
АКТУАЛЬНІ ПИТАННЯ ПРОФІЛАКТИКИ ВНУТРІШНЬОЛІКАРНЯНИХ ІНФЕКЦІЙ В УРОЛОГІЧНОМУ ВІДДІЛЕННІ
Authors: Рега Н. І. , Мазур Л. П. , Іванчик М. М. 
Published: April 2024

Вступ. Інфекції, набуті в лікарні (внутрішньолікарняні інфекції – ВЛІ), є серйозною проблемою безпеки як для медичних працівників, так і для пацієнтів. Особливо ця проблема стосується відділень хірургічного профілю. Велику роль у профілактиці ВЛІ відведено саме медсестрам.
Мeта роботи – дослідити наявність і структуру ВЛІ в урологічному відділенні Коломийської ЦРЛ, вивчити спектр збудників ВЛІ та їх чутливість до антибіотиків, розробити рекомендації для емпіричної антимікробної терапії ВЛІ, визначити ступінь поінформованості медсестер урологічного відділення Коломийської ЦРЛ щодо питань профілактики ВЛІ з метою розробки подальших рекомендацій для їх післядипломного навчання.
Основна частина. Серед обстежених пацієнтів урологічного відділення Коломийської ЦРЛ було виявлено 31 хворого з ВЛІ віком від 21 до 82 років. Переважно мали місце катетерасоційовані інфекції сечовивідних шляхів. Оскільки вони належать до інфекцій сечовивідних шляхів, що виникають у людини, у сечовивідних шляхах якої на даний момент є катетер або його встановлено протягом останніх 48 год, то зрозуміло, що існує високий ризик виникнення ВЛІ й заходи щодо їх профілактики недостатньо ефективні.
Висновки. У пацієнтів урологічного відділення Коломийської ЦРЛ серед збудників ВЛІ найчастіше виявляли C. albicans (25,8 %), P. aeruginosa (16,1 %) та E. сoli (16,1 %). Збудники ВЛІ в урологічному відділенні Коломийської ЦРЛ найбільш чутливі до антибактерійних препаратів із групи карбапенемів, цефалоспоринів III–IV поколінь, особливо захищених, левоміцетину та фторхінолонів. Хороша чутливість мікроорганізмів зберігається до антибактерійних препаратів із групи сучасних макролідів та глікопептидів. Відносно низьку ефективність у лікуванні ВЛІ мають пеніциліни, цефалоспорини ІІ покоління, лінкозаміни та оксазолідинони.
ОХОРОНА ПРАЦІ: ПРАВОВІ АСПЕКТИ. ОХОРОНА ПРАЦІ МЕДИЧНОГО ПЕРСОНАЛУ В ОПЕРАЦІЙНОМУ БЛОЦІ
Authors: Ціцюра Н. М. , Безкоровайна У. Ю. 
Published: April 2024

Вступ. Система охорони праці – невід’ємна складова будь-якої сфери діяльності, зокрема медичної, де вона має особливе значення через високий рівень відповідальності за здоров’я і життя пацієнтів. Операційний блок є одним з найбільш складних і вимогливих місць для роботи медичного персоналу, де він стикається з численними професійними ризиками та викликами. У цьому контексті правові аспекти охорони праці набувають особливого значення, оскільки вони визначають права й обов’язки працівників і роботодавців, а також стандарти безпеки та заходи, спрямовані на запобігання і мінімізацію ризиків для здоров’я працівників. У даному дослідженні розглянуто питання охорони праці медичного персоналу в операційному блоці, зокрема його правові аспекти та заходи, необхідні для забезпечення безпеки та здоров’я працівників.
Мета роботи – проаналізувати нормативно-правову базу охорони праці медичного персоналу, розкрити вимоги до охорони праці в операційному блоці.
Основна частина. Рівень безпеки будь-яких робіт (діагностичних, лікувальних тощо), пов’язаних з наданням медичної допомоги населенню, значною мірою залежить від рівня правового забезпечення питань, тобто від якості й повноти викладення відповідних вимог у законах та інших нормативно-правових актах. Відповідно до законодавства України, підприємство повинно забезпечити всім своїм працівникам безпечні та нешкідливі умови праці й несе відповідальність за будь-яку шкоду, заподіяну їх здоров’ю і працездатності. Операційний блок являє собою комплекс спеціально забезпечених приміщень, призначених для проведення хірургічних операцій. Оцінка умов праці медичного персоналу повинна включати сукупну дію всіх елементів виробничого середовища на організм людини. Із цією метою необхідно проаналізувати умови праці в рамках кожного структурного підрозділу підприємства і розробити систему профілактичних заходів щодо створення здорових та безпечних умов праці.
Висновки. Охорона праці медичного персоналу спрямована на збереження життя, здоров’я та підтримання працездатності медичних працівників під час їх професійної діяльності. Особливі вимоги ставлять до охорони праці в операційному блоці, висока технічна стійкість і ризики потребують відповідних заходів для забезпечення безпеки та здоров’я працівників. Належна організація і впровадження цих заходів в операційному блоці сприяють створенню найбільш комфортних та безпечних умов праці для медичного персоналу, що, у свою чергу, позитивно впливає на якість і результативність надання медичних послуг.
РОЛЬ МЕДСЕСТРИ – МЕНТОРА ШКОЛИ СЕРЦЕВОЇ НЕДОСТАТНОСТІ – В ПОКРАЩЕННІ ЯКОСТІ ЖИТТЯ ТА ПІДВИЩЕННІ КОМПЛАЄНТНОСТІ ДО ЛІКУВАННЯ ХВОРИХ ІЗ ХРОНІЧНОЮ СЕРЦЕВОЮ НЕДОСТАТНІСТЮ
Authors: Радецька Л. В. , Боб А. О. , Рега Н. І. , Славопас В. А. 
Published: April 2024

Вступ. Протягом останніх десяти років хронічна серцева недостатність зайняла особливе місце у фокусі досліджень кардіологів. Поширеність її серед населення варіюється від 1 до 5 %, при цьому дані вказують на стійке збільшення кількості випадків хронічної серцевої недостатності в усьому світі.
Мета роботи – вивчити можливості покращення роботи середнього медичного персоналу при наданні медичної допомоги хворим із хронічною серцевою недостатністю в умовах Центру первинної медико-санітарної допомоги з організацією Школи серцевої недостатності.
Основна частина. У 2019 р. в Тернопільській центральній районній лікарні започатковано Школу серцевої недостатності, робота якої включала як безпосереднє спілкування з хворими, так і онлайн-навчання, зокрема через відеоконференції на платформах ZOOM, Google Meet та Viber. У дослідженні взяли участь 86 пацієнтів, переважно з III ФК (NYHA) серцевої недостатності. Основними причинами виникнення хронічної серцевої недостатності були ішемічна хвороба серця, артеріальна гіпертензія та вади серця. Навчання в Школі серцевої недостатності мало на меті підвищення обізнаності хворих стосовно хронічної серцевої недостатності, формування навичок самоконтролю, інформування про сучасні лікарські препарати, оптимізацію фізичної активності та співпрацю з медичним персоналом. Пацієнтам надавали рекомендації щодо дієти, лікування, самоконтролю, фізичних вправ та психологічної напруги. Якість життя оцінювали за допомогою Міннесотського опитувальника якості життя (MLHFQ).
Висновки. Встановлено, що інтегральні показники якості життя обернено пропорційні функціональному класу хронічної серцевої недостатності й залежать від психоемоційної сфери та фізичного функціо­нування.
ПРОГНОЗУВАННЯ РИЗИКУ НЕВРОЛОГІЧНИХ РОЗЛАДІВ ТА ПОРУШЕНЬ ОПОРНО-РУХОВОГО АПАРАТУ В ПОСТІНСУЛЬТНИХ ПАЦІЄНТІВ
Authors: Шалабай Н. Т. , Шкробот С. І. , Ковальчук Д. О. , Мазур Л. П. , Сверстюк А. С. 
Published: April 2024

Вступ. Інсульт – тяжке соматичне захворювання, що характеризується порушенням мозкового кровообігу, функцій нервової системи та опорно-рухового апарату, одна з основних причин смертності й серйозна глобальна загроза для здоров’я населення в усьому світі. Саме тому актуальним завданням є прогнозування ризику неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату.
Мета роботи – розробити багатофакторну регресійну модель прогнозування ризику неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату в постінсультних пацієнтів.
Основна частина. Обстежено 107 пацієнтів, які перенесли інсульт та перебували на стаціонарному лікуванні в інсультному відділенні Тернопільської обласної клінічної психоневрологічної лікарні Тернопільської обласної ради. У дослідженні взяли участь постінсультні пацієнти віком від 35 до 83 років з різними симптомами неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату, а також локалізацією вогнища ураження головного мозку. В роботі запропоновано критерії ризику неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату. Як вихідні дані для дослідження було використано локалізації ураження лівої і правої півкуль, потиличної та тім’яно-потиличної ділянок, симптоми порушень опорно-рухового апарату, головокружіння, затерпання кінцівок, парези, гемігіпестезію, рухові розлади. За результатами багатофакторного регресійного аналізу в програмі Statistica 10.0 для прогнозування ризику неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату, найбільш значущими факторами з рівнем значущості p<0,05 встановлено локалізацію ураження в потиличній ділянці, симптоми порушень опорно-рухового апарату, головокружіння, затерпання кінцівок, парези, гемігіпестезію та рухові розлади. Для перевірки якості прогностичної моделі використано коефіцієнт детермінації (R2), а для оцінки прийнятності моделі – аналіз ANOVA.
Висновки. Запропонована прогностична модель дасть змогу своєчасно визначати ризик неврологічних розладів та порушень опорно-рухового апарату і проводити моніторинг постінсультних пацієнтів, що забезпечить своєчасне й ефективне проведення комплексу лікувально-профілактичних заходів з метою запобігання неврологічним розладам та порушенням опорно-рухового апарату і можливістю розробки відповідного медичного калькулятора.
МІЖНАРОДНИЙ ДОСВІД ФОРМУВАННЯ КОМПЕТЕНТНІСНОГО ПІДХОДУ В МЕДСЕСТРИНСЬКІЙ ОСВІТІ
Authors: Безкоровайна У. Ю. , Неділько Р. В. , Тверда І. І. 
Published: April 2024

Вступ. Виклики XXI ст., а саме з процесом адаптації до сучасних вимог в освіті, а також обмеженою соціальною мобільністю, зумовлюють зміни в системі вищої освіти. Актуальність цього питання підсилюється прийняттям в Україні Національної рамки кваліфікацій.
Мета роботи – дослідити застосування компетентнісного підходу в освіті за кордоном і стандарти вищої освіти.
Основна частина. Стандарт вищої освіти використовують як основу для того, щоб визначити й оцінити зміст та якість надання освітніх послуг закладу вищої освіти, який має ліцензію на освітню діяльність за певною спеціальністю. Нові стандарти базуються на компетентнісному підході й поділяють концепцію визначення вимог до фахівця, закладену в основу Болонського процесу та в міжнародному Проєкті Європейської Комісії «Гармонізація освітніх структур в Європі». У кожному закладі вищої освіти повинна функціонувати система внутрішнього забезпечення якості вищої освіти, яка спрямована на реформування системи вищої освіти відносно сучасних вимог. Якщо порівнювати систему освіти в нашій країні та за кордоном, то компетентнісний підхід у вищій освіті став найпоширенішим у силу прикладного характеру, максимальної прагматичності. В освітньо-професійних програмах результати освіти вказано у форматі компетенцій. Тобто випускники на виході повинні володіти низкою компетенцій, які притаманні їх професійній діяльності та формують такого сучасного фахівця, який може швидко адаптуватися до умов праці, що змінюються навіть у рамках професії.
Висновки. Набуття знань і набуття компетенцій – це не конкурентні підходи, а взаємопов’язані, адже набуття знань та їх застосування теж є важливими компетенціями.
ОСОБЛИВОСТІ ПРОФЕСІЙНОГО САМОЗДІЙСНЕННЯ МЕДСЕСТЕР ТА ЙОГО ЗВ’ЯЗОК З МЕНТОРСТВОМ
Authors: Тулуп Л. Я. , Марущак М. І. , Коробко Л. Р. , Мялюк О. П. 
Published: April 2024

Вступ. У сучасній складній системі охорони здоров’я, де основна увага приділяється результатам лікування хворих і наголошується на безпеці пацієнтів, дуже важливо, щоб медсестри-початківці входили в практику з лідерськими та професійними здібностями. Реалізація професійного самоздійснення є вирішальним аспектом життя, який характеризується високим рівнем персоналізації, розвитку навичок і взаємозалежністю в межах професії, а також постійною потребою у професійній кваліфікації та набутті досвіду інших спеціалістів.
Мета роботи – проаналізувати показники професійного самоздійснення медсестер і встановити його зв’язок з менторством.
Основна частина. У дослідженні взяли участь 20 медсестер стаціонарних відділень лікарень, стаж роботи яких менший 1 року. Професійне самоздійснення проаналізовано за допомогою відповідної анкети, яка вказує на загальний рівень професійного самоздійснення фахівця, а також ступінь вираження окремих його складових. Згідно з результатами опитувальника професійного самоздійснення медсестер з різним стажем роботи, встановлено вірогідно вищий загальний рівень професійного самоздійснення в медсестер з тривалістю роботи від 6 місяців до 1 року – на 62,39 % стосовно даних медсестер зі стажем роботи до 6 місяців. При цьому, відповідно до нормативних даних, загальний рівень професійного самоздійснення відповідав низькому при стажі роботи медсестер до 6 місяців та середньому – при стажі роботи від 6 місяців до 1 року. Аналіз відповідей медсестер на запитання «Чи хотіли б Ви мати наставника?» показав 81,82 % позитивних відповідей серед респондентів зі стажем роботи до 6 місяців та 100 % позитивних відповідей серед респондентів зі стажем роботи понад 6 місяців. Результати опитування медсестер, незалежно від стажу роботи, щодо найголовніших рис ментора засвідчили найвищу вагомість лідерства як характеристику ментора, тоді як найнижчими в рейтингу рис були емпатія та активний слухач.
Висновки. Загальний рівень професійного самоздійснення відповідає низькому при стажі роботи медсестер до 6 місяців та середньому – при стажі роботи від 6 місяців до 1 року, при цьому 90,0 % медсестер хотіли б мати наставника.
ТАНЦЮВАЛЬНА РОЗМИНКА ЯК ОДИН З ВАЖЛИВИХ КОМПОНЕНТІВ ПІДГОТОВКИ ДО УСПІШНИХ ВИСТУПІВ В ЄВРОПЕЙСЬКІЙ ПРОГРАМІ БАЛЬНИХ ТАНЦІВ
Authors: Назарук В. Л. 
Published: April 2024

Вступ. Бальні танці – різновид парних танців, упорядкованих та кодифікованих для спортивних змагань. Міжнародний олімпійський комітет визнає спортивні танці кандидатом в олімпійські види спорту. Поряд із спортивним аспектом бальні танці мають також соціальне значення, оскільки їх танцюють у всьому світі для розваги і задоволення та широко використовують у сценічному мистецтві: в театрі, кіно, на телебаченні.
Мета роботи – висвітлити та обґрунтувати власну методику танцювальної розминки як один з важливих компонентів підготовки до успішних виступів в європейській програмі бальних танців.
Основна частина. У комплексі вправ № 1 представлено вправи для зміцнення і тонізації верхньої частини тіла, вони спрямовані на розвиток гнучкості. Їх можна виконувати поза танцювальною студією в рамках танцювальних тренувань. Ці вправи допоможуть зміцнити відповідні м’язи та підготувати тіло танцівника до тренувань і змагань. До комплексу вправ № 2 входять вправи з бальних танців, виконання яких забезпечить максимальну віддачу від танцювальної практики, уроку, виступу або змагання. Вони допоможуть максимально ефективно підготувати тіло до фізичних навантажень, пов’язаних з танцями. Виконання цієї розминки перед кожним тренуванням дасть змогу відчути різницю в якості танців, коли тіло буде розігрітим та підготовленим. Комплекс вправ № 3 являє собою довільне виконання вправ з комплексів № 1 і 2 під музичний супровід танців (повільного вальсу або фокстроту) протягом 3–7 хв. Вони спрямовані на розвиток творчості при виконанні танцювальної розминки.
Висновки. Наведені комплекси вправ можна використовувати в декількох аспектах: для розвитку гнучкості й правильної постави; як спеціальні вправи на розвиток координації; для вивчення рухів і переходів з однієї позиції в іншу; для розвитку творчості в танці; для вивчення особливостей взаємодії між різними частинами тіла; для розвитку правильних технічних навичок; для профілактики травматизму.
Espaço de eloquência
Authors: Salles Cecília Almeida 
Published: April 2024

O objetivo do artigo é discutir o ateliê de Tomie Ohtake como depósito de índices do tempo (ou tempos) de seu processo de criação. Trata-se de um olhar que vai além da mera curiosidade de estar tão próximo da ação dessa artista, mas que busca a melhor compreensão do que o ateliê, como documento de processo, nos oferece sobre seu ato criador. Darei especial atenção, portanto, ao espaço da criação, como parte do desenvolvimento de sua busca estética.
Descontinuidade e leitura de manuscritos
Authors: Galíndez Jorge Véronica 
Published: April 2024

Pretendo desenvolver aqui a discussão a respeito das contribuições que a leitura da descontinuidade em Foucault pode trazer para a leitura que efetuamos dos manuscritos modernos em Crítica Genética. Há muito iniciei uma reflexão a respeito dos problemas que a tentativa de estabelecimento cronológico impunha à leitura de manuscritos, complementada pela teorização de espaços escriturais, em tese defendida em 2003. Gostaria, portanto, de ampliar essa discussão baseada na leitura de Foucault e nas propostas apresentadas a esse respeito em Escrever sobre Escrever (2007), de Claudia Amigo Pino e Roberto Zular.
Operações escriturais em “Le Voyage d’hiver” de Georges Perec
Authors: Murad Samira 
Published: April 2024

Este artigo analisa certas operações escriturais presentes no processo de criação de “Le Voyage d’hiver”, de Georges Perec. Deste depreende-se um movimento de “abertura” que ocorre também em outros manuscritos perecquianos e que, por isso mesmo, parece estar na base da forma como a poética perecquiana concebe a relação do texto com o leitor.
O jogo escritural de “O Imortal”, de Machado de Assis
Authors: Gomes Lívia 
Published: April 2024

Este artigo pretende suscitar algumas questões do modus operandi de Machado de Assis, abordando as diferenças entre dois contos do autor, um publicado em 1 872, “Ruy de Leão”, e outro que é uma retomada do primeiro, “O imortal”, publicado dez anos depois. A investigação do percurso escritural entre os contos permite-nos, além disso, a construção de nosso lugar crítico frente à crítica machadiana que, na maioria das vezes, preocupa-se em estabelecer identificações entre a literatura brasileira e a realidade nacional.
O diário de David Carradine: Kill Bill, de Quentin Tarantino
Authors: Salles Cecília Almeida 
Published: April 2024

O artigo tem por objetivo discutir o processo de criação cinematográfico, a partir dos diários mantidos por David Carradine ao longo do percurso de filmagem do filme Kill Bill, de Quentin Tarantino. Será dada ênfase à criação do ator no processo coletivo.
Na trilha do processo criativo, o estudo de caso BoyBand
Authors: Panichi Edina Regina Pugas , Duarte Thais Priscilla P. Jerônimo 
Published: April 2024

O processo criativo da propaganda não se limita ao consumo, está atrelado a conceitos que o consumidor atribui a determinada marca ou produto. O presente trabalho busca estudar o processo criativo de uma agência de propaganda, delimitando os pontos relevantes de sua gênese com base nos estudos de crítica genética. Durante sua trajetória, a agência de propaganda Boyband vem construindo marcas e conceitos. Percorrer os caminhos dos criativos da agência possibilita observar a obra pelo aspecto de processo e não somente seu formato final. Neste artigo serão analisados três trabalhos desenvolvidos pela agência, sendo que cada um possui sua especificidade. O primeiro deles, intitulado Norpave Tiradentes, não foi aprovado pelo cliente, por ser julgado “inconveniente” e “agressivo”. O segundo caso analisado, Empresa Lint, apresenta uma campanha que não foi aprovada de início, tendo que ser reconstruída pela equipe, adequando o material ao real conceito que o cliente pretendia. Após a reestruturação, acampanha foi aprovada e veiculada. O terceiro trabalho analisado é o da Dona flor Mobiliário, que uniu conhecimento de criação, marketing e marca, traduzindo o conceito que a empresa quer defender.
O divino e o inconsciente em Édipo na estrada de Henry Bauchau
Authors: Willemart Philippe Marie 
Published: April 2024

Após constatar a presença marcante do divino e do inconsciente no romance Édipo na estrada, do romancista belga Henry Bauchau, o artigo procura distinguir as características das duas categorias e enumera alguns processos de criação detectáveis na leitura das versões sucessivas do episódio "A onda".
Em diálogo com Enrico Testa: uma poesia da atenção
Authors: Peterle Patricia 
Published: April 2024

O texto é uma entrevista a um dos mais representaivos poetas italianos da contemporaneidade, Enrico Testa. O poeta, a partir das perguntas, vai, aos poucos, apresentando a sua poética, a sua relação com o mundo, alguns olhares oblíquos. Enfim, abre-se um pouco do complexo laboratório poético. A escrita da poesia concebida como um exercício do olhar, do pensamento, sobretudo, como um exercício contínuo da paciência e da atenção, em relação ao outro e à própria língua, instrumento essencial para o poeta, que com ela escreve e se inscreve. Essas primeiras linhas poderiam ser um modo sucinto de apresentar a poética de Enrico Testa (1956 – Gênova), poeta e professor titular da Universidade de Gênova.
Ficção, escrita, leitura
Authors: Murad Samira 
Published: April 2024

O artigo busca fazer algumas considerações sobre como as representações da leitura literária e da ficcionalidade, pensadas no âmbito da teoria literária, podem impactar o estudo da escrita realizado pela crítica genética. Para isso, organizaremos o texto em três partes. Na primeira, faremos algumas considerações sobre duas teorias da leitura (Umberto Eco; Wolfgang Iser) e uma teoria da ficcionalidade (Iser), destacando seus pontos mais importantes. A seguir, tentaremos explicar como e por que, no desenvolvimento da crítica genética na França, tais questões foram ativamente afastadas do escopo da disciplina, o que criou um descompasso entre as preocupações da teoria literária e da crítica genética e resultou, no Brasil, no desenvolvimento de uma prática genética renovada. Na esteira dessas renovações, em terceiro e último lugar, tentaremos delinear algumas intersecções possíveis entre aspectos da leitura literária e da ficcionalidade e a análise genética.