bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Use of Augmented Reality (AR) in Mobile Learning for Natural Science Lessons
Authors: Erwis Fauzi , Jixiong Cai , Rahayu Novi , Raharja Agung Rachmat , Zebua Rony Sandra Yofa 
Published: August 2024

Background. The development of information technology continues to change from time to time, especially Augmented Reality (AR), which has opened up new opportunities in education by introducing more interactive and interesting learning concepts. In the context of Natural Science (Science) lessons, the use of Augmented Reality in Mobile Learning offers the potential to increase students’ understanding of complex concepts through visual and practical-based learning experiences.
Purpose. This research aims to determine the use of Augmented Reality in Mobile Learning for learning Natural Sciences. The focus is to assess the impact of using Augmented Reality on understanding Natural Science concepts, learning motivation, and student engagement.
Method. The research method used in this research is a quantitative method using a random control experiment where two groups of students are divided randomly, one group uses conventional learning methods while the other group uses the Mobile Learning application with Augmented Reality features. Data was collected through a learning motivation questionnaire.
Results. The research results showed that the group that used Augmented Reality in Mobile Learning showed an increase in understanding of Natural Science concepts compared to the control group that used conventional methods. In addition, they also show higher levels of learning motivation and more active involvement in the learning process.
Conclusion. The conclusion of this research is that the use of Augmented Reality in Mobile Learning for learning Natural Sciences has the potential to increase learning effectiveness by providing a more interactive, visual and practical learning experience. The results of this research show that Augmented Reality can be a valuable tool in increasing students’ understanding of Natural Science concepts, as well as motivating them to learn better. Therefore, the integration of Augmented Reality in Mobile Learning can be an effective strategy in improving the quality of Natural Sciences education in this digital era.
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: Grønne tanker - glade barn
Authors: Eng Helene , Ulvund Stein Erik 
Published: August 2024

Dette er ikke den nyeste artikkelen om dette tiltaket. Oppdatert artikkel: https://doi.org/10.7557/25.7601

Innledning: Grønne tanker – glade barn er en materiellpakke som kan brukes i barnehagen for å stimulere barns tanke- og følelsesbevissthet. Bruk av materiellet skal fremme barnas evne til egenomsorg og prososial atferd. Tiltaket er en del av serien Psykologisk førstehjelp som implementeres i Norge av Voksne for Barn. Materiellet distribueres i Norge av Gyldendal Akademisk og kan kjøpes gjennom bokhandlere og Voksne for Barn.
Beskrivelse av tiltaket: Materiellpakken består av: en veileder, en flippover, boken: Sint og glad i barnehagen samt to grønne og to røde bamser. I tillegg er et digitalt læremateriell tilgjengelig på www.salaby.no. Innholdet i materiellet har sin forankring i grunnleggende utviklingspsykologi og kognitiv atferdsterapi (KAT). Ved å lære barna hvordan tanker og følelser henger sammen, er idéen bak tiltaket at barna hjelpes til å forstå og akseptere både egne og andres følelser og tanker. På denne måten kan tiltaket hjelpe barna til å regulere egne følelser samt å fremme empati og prososial atferd. Alt dette skal bidra til å skape en god hverdag i barnehagen for både barn og voksne. Det er opp til barnehagen hvordan den vil bruke materiellet, men veilederen beskriver hvordan tiltaket kan implementeres på en systematisk måte.
Evaluering av tiltaket: Grønne tanker – glade barn er nytt, utgitt i 2014. Det er ikke gjort noen evalueringer av tiltaket ennå.
Ungsinns klassifisering: Tiltaket klassifiseres som sannsynlig virksomt på evidensnivå 2.
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: Sov bedre!
Authors: Eng Helene , Ulvund Stein Erik 
Published: August 2024

Innledning: Sov bedre! er et miljøterapeutisk foreldreveiledningstiltak til barn med søvnvansker, primært prøvd ut overfor barn med autisme. Formålet er å bedre søvnkvaliteten til barna slik at de er uthvilt på dagtid. God søvnkvalitet for barna har stor betydning for både barnas og de voksnes livskvalitet.
Beskrivelse av tiltaket: Tiltaket er nytt i Norge, og prøvd ut i forhold til noen familier. Gjennomføringen av tiltaket er 4-delt:1) Kurs. Foreldrene får undervisning i gruppe på 5-6 familier.2) Kartlegging av søvnvaner.3) Individuell utarbeidelse av behandlingsdelen sammen med terapeut.4) Søvnbehandlingen foregår hjemme hos barnet. Foreldrene prøver ut de tiltakene de ble enige med terapeuten om.
Evaluering av tiltaket: Tiltaket er prøvd ut som et tilbud til 5 familier som hadde barn med autisme. To avbrøt treningen. For alle de 3 barna som var igjen, ble den totale søvnkvaliteten forbedret 6 mnd etter intervensjonsstart. Evidensen fra internasjonale studier for liknende intervensjoner anses som svak fordi mange av studiene har svært få deltakere. Ingen av studiene viser imidlertid noen negative effekter av disse metodene, og det finnes heller ikke alternative behandlingsmåter med bedre evidens over tid.
Ungsinns klassifisering: Tiltaket klassifiseres som et potensielt virksomt tiltak på evidensnivå 1.
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: PALS - Positiv atferd, støttende læringsmiljø og samhandling
Authors: Natvig Henrik 
Published: August 2024

Dette er ikke den nyeste artikkelen om dette tiltaket. Oppdatert artikkel: https://doi.org/10.7557/25.7592

Innledning: PALS er en skoleomfattende innsatsmodell med mål om å fremme sosiale og skolefaglige ferdigheter samt å forebygge og redusere problematferd blant alle grunnskolens elever (1.-10. klasse). Alle elever og ansatte på skolen involveres i å bygge et trygt læringsmiljø. Atferdssenteret har utviklet PALS og er ansvarlig for opplæring og implementering i skolen.
Beskrivelse av tiltaket: PALS består av universelle forebyggende innsatser som rettes mot alle elever. En mindre gruppe elever (10-15 %) viser moderat til høy risiko for problemutvikling og har ikke tilfredsstillende utbytte av de forebyggende tiltakene. For disse har modellen mer intense, målrettede innsatser på selektert og indikert nivå. Modellen disponerer et bredt spekter av forhåndsdefinerte forskningsbaserte intervensjonskomponenter for å fremme og støtte elevenes læring og utvikling. Konkret innsamlet informasjon benyttes for å avdekke sosiale, atferdsmessige og skolefaglige problemer på et tidlig tidspunkt for å kunne målrette innsatsen i forhold til elevenes individuelle behov for hjelp og støtte.
Evaluering av tiltaket: Det er gjennomført en kvasi-eksperimentelt studie med kontrollgruppe på PALS. Utvalget var fra 8 skoler som inkluderte 704 elever og 82 lærere. Tiltaket viste moderate til store effekter på nedgang i problematferd basert på lærernes tilbakemelding. De fant imidlertid ikke signifikante effekter på elevenes sosiale kompetanse i denne. Analyser av forskjeller mellom de fire PALS-skolene viste en signifikant sammenheng mellom hvor godt PALS var implementert og i hvilken grad programmet klarte å begrense problematferd både på skolen og i klassen. Det pågår en langt større evalueringsstudie av PALS som inkluderer 10 000 elever fra 65 barneskoler fra hele landet.
Ungsinnpanelets klassifisering: PALS klassifiseres som et funksjonelt virksomt tiltak på evidensnivå 3, med dokumentasjonsgrad ***.
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: Psykologisk førstehjelp
Authors: Neumer Simon-Peter 
Published: August 2024

Dette er ikke den nyeste artikkelen om dette tiltaket. Oppdatert artikkel: https://doi.org/10.7557/25.7586

Innledning: Psykologisk førstehjelp er i hovedsak selvhjelpsmateriell som retter seg mot barn og unge i alderen 8-18 år. Skrinene kan brukes av barna/ungdommen alene eller med sammen en voksen. Fagfolk kan bruke skrinene sammen med barn eller ungdom for hjelp i samtaler om vanskelige tema, som veiledet selvhjelp eller som en del av en behandling. Førstehjelpskrinene er utviklet av psykologspesialist Solfrid Raknes sammen med en faglig referansegruppe.
Beskrivelse av tiltaket: Programmet består av selvhjelpsmateriellet: Førstehjelpsskrinet. I tillegg finnes en veileder for fagpersoner i førstelinjetjenesten. I denne beskrives det hvordan hjelpere kan brukes materiellet i et tilbud om veiledet selvhjelp. Det finnes to skrin med alderstilpasset innhold. Ett for barn i alderen 8-12 år og ett for ungdom i alderen 13-18 år. Ved å bruke materiellet kan barnet eller ungdommen øve på å forholde seg til aktivt egne følelser og gi makt til de positive tankene. De trener på hvordan de kan påvirke opplevelsen av vanskelige situasjoner ved å sortere tanker og følelser.
Evaluering av tiltaket: Tiltaket er forholdsvis nytt og har vært tilgjengelig for et åpent marked fra februar 2010. Det foreligger ingen effektstudier på Psykologisk førstehjelp foreløpig. Det har vært gjennomført undersøkelse av hvordan hjelpere i førstelinjen bruker materiellet. Undersøkelsen har vært grunnlaget for utarbeidelsen av veilederen og et opplæringstilbud.
Ungsinns klassifisering: Tiltaket Psykologi førstehjelp er godt beskrevet og metodene som benyttes er forankret i allment akseptert teori. Fordi det ikke foreligger studier på tiltakets effekt, klassifiseres tiltaket som et sannsynlig virksomt tiltak på evidensnivå 2.
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: PIS
Authors: Reedtz Charlotte , Eng Helene 
Published: August 2024

Dette er ikke den nyeste artikkelen om dette tiltaket. Oppdatert artikkel: https://doi.org/10.7557/25.6696

Innledning: PIS (Program for implementering av samtalegrupper for skilsmissebarn) er et selektivt forebyggendetiltak for barn og unge som har opplevd foreldres samlivsbrudd. Tiltaket tilbys som samtalegrupper gjennom skolen. Samtalegruppene skal hjelpe barna i å håndtere egen situasjon, frita dem for skyldfølelse og hjelpe dem til å beherske nye mestringsstrategier.
Beskrivelse av tiltaket: Skolegruppene går over 7 skoletimer. Møtene har en fastsatt struktur med temaer som ofte er vanskelig for barn med skilte foreldre. Det er utviklet materiell for 3 alderstrinn der tematikken er den samme, men der materiellet pedagogisk sett er tilpasset barnas alder. Barna jobber med temaene gjennom å reflektere rundt historier om skilsmisser, og det brukes løsningsfokusert tilnærming (LØFT) for at barna skal trene på å finne løsninger i eget liv.
Evaluering av tiltaket: Det er ikke gjennomført noen effektevalueringer av tiltaket i Norge. I en spørreundersøkelse blant barneskoleelever som hadde deltatt i PIS-grupper, rapporterte barna selv at de selv opplevde å mestre stress bedre etter deltakelse i samtalegruppene, og at de synes det er lettere å snakke med foreldrene om belastninger. Svakheten ved denne evalueringen er at det ikke ble gjort noen undersøkelse før tiltaket ble gitt.
Ungsinns klassifisering: Tiltaket PIS har en teoretisk forankring samt et oversiktlig materiell. Fordi det ikke foreligger norske studier på tiltakets effekt, klassifiseres tiltaket som et sannsynlig virksomt tiltak på evidensnivå 2.
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: Tidlig innsats for barn i risiko (TIBIR) - Foreldre-gruppeintervensjonen
Authors: Fossum Sturla 
Published: August 2024

Dette er ikke den nyeste artikkelen om dette tiltaket. Oppdatert artikkel: https://doi.org/10.7557/25.7591

Innledning: TIBIR – foreldregruppeintervensjonen er en av seks intervensjoner i programmet Tidlig innsats for barn i risiko (TIBIR). Intervensjonen retter seg mot foreldre til barn i alderen 4-12 år som har eller er i risiko for å utvikle atferdsproblemer. Siktemålet er å endre barns atferd gjennom foreldrenes deltagelse i foreldretrening. Ved å lære foreldrene ulike ferdigheter, samt endre samspillet mellom foreldre og barn er hovedformålet med dette tiltaket å stoppe, redusere eller forebygge atferdsvansker hos barn. Dette tiltaket kan gis parallelt med de andre TIBIR intervensjonene.
Beskrivelse av tiltaket: TIBIR-foreldregruppe bygger på samme teoretiske fundament og prinsipper som PMTO – en intervensjon som gis som individuell behandling til barn – men utformingen av intervensjonen er på enkelte punkter forenklet og tilpasset gruppeformatet. Intervensjonen består av 12 gruppesamlinger à 2,5 timer der samlingene tar for seg ulike kjernetema. Foreldrene veiledes av to gruppeledere hvorav minst en er sertifisert PMTO-terapeut. Gjennom korte introduksjoner til de ulike temaene kombinert med rollespill og demonstrasjoner, samt dialog i plenum trenes foreldrene til å håndtere barnas atferdsvansker på en hensiktsmessig måte. Deretter rollespiller foreldrene i mindre grupper, for så å møtes igjen for å reflektere og utveksle erfaringer. Foreldrene blir også utfordret til å prøve ut ferdighetene hjemme ved hjelp av konkrete oppgaver.
Evaluering av tiltaket: Ut i fra en landsomfattende og kvalitetsmessig god RCT-studie foreligger det resultater som viser positive effekter på eksternaliserende vansker for barna og på positiv oppdragelsesstrategi for foreldrene. Funnene antas å representere reelle effekter av tiltaket i ordinær praksis.
Ungsinns klassifisering: TIBIR bygger på en allment akseptert teoretisk og forskningsmessig base, og tiltaket er grundig evaluert i Norge gjennom en vel gjennomført RCT studier. Det er utarbeidet gode rutiner for kvalitetssikring av tiltaket. Programmet klassifiseres som et dokumentert virksomt tiltak på evidensnivå 4 med dokumentasjonsgrad 4 (****).
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: Circle of Security (COS) Virginia - Gruppemodellen
Authors: Ulvund Stein Erik , Eng Helene 
Published: August 2024

Dette er ikke den nyeste artikkelen om dette tiltaket. Oppdatert artikkel: https://doi.org/10.7557/25.7575

Innledning: Circle of Security (COS) har som mål å fremme trygg tilknytning mellom barn og omsorgsperson. COS Virginia er en av to versjoner av COS, og gruppemodellen er forebyggingsintervensjonen fra COS Virginia. Tiltaket er primært tenkt for foreldre eller andre omsorgspersoner med barn der det har vært brudd i tidlige omsorgsrelasjoner, som for eksempel hos foster- og adoptivbarn. Nasjonalt kompetansenettverk for sped- og småbarns psykiske helse, RBUP Øst og Sør implementerer COS Virginia i Norge.
Beskrivelse av tiltaket: COS (Trygghetssirkelen på norsk) Virginia Gruppemodell, er et psykoedukativt program for grupper med 4-8 foreldre. Programmet tilbys som et kurs der foreldrene får en lettfattelig innføring i en tilknytningsbasert forståelse av barns atferd og behov. Målet er å fremme utviklingsstøttende samspill mellom foreldre og barn.
Evaluering og erfaringer med tiltaket:Det foreligger til nå ingen empiriske studier av effekten av Trygghetssirkelen Gruppemodell.
Ungsinnpanelets klassifisering: COS Virginia Gruppemodell klassifiseres som et sannsynlig virksomt tiltak på evidensnivå 2.
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: Tidlig innsats for barn i risiko (TIBIR) - Rådgiverintervensjonen
Authors: Mørch Willy-Tore 
Published: August 2024

Dette er ikke den nyeste artikkelen om dette tiltaket. Oppdatert artikkel: https://doi.org/10.7557/25.7603

Innledning: Rådgivningsintervensjonen er èn av seks intervensjoner i det totale programmet til Tidlig innsats for barn i risiko (TIBIR). Intervensjonen er rettet mot barn i alderen 3-12 år som viser tegn på eller er i risiko for å utvikle atferdsproblemer. Intervensjonen har som hovedmål å redusere atferdsproblemer hos barn, øke positiv involvering og samhandling mellom barn og foreldre, fremme sosial kompetanse hos barn og bidra til sosial inkludering. Tiltaket er et foreldretreningsprogram der innsatsen er rettet mot å endre samspillet mellom foreldre og barn.
Beskrivelse av tiltaket: Gjennom 3-5 rådgivingsmøter trenes foreldre i sentrale foreldreferdigheter gjennom dialog, modellering, rollespill, hjemmeoppgaver og systematisk tilbakemelding. Øvingen er konkret og handlingsorientert og knyttet til typiske situasjoner som foreldre opplever som utfordrende i sin hverdag. Målet er å erstatte negative samhandlingsmønstre med samhandlingsmønstre som fremmer prososial atferd. Intervensjonen bygger på samme teoretiske fundament og prinsipper som PMTO, men utformingen av intervensjonen er betydelig forenklet og tilpasset både til målgruppe og rådgivningssituasjon.
Evaluering av tiltaket: Det er gjennomført en randomisert kontrollert studie (RCT) av tiltaket i Norge. Oppsummert viste resultatene at tiltaket har hatt en positiv effekt på atferdsproblemer, sosial kompetanse og angst/depresjon hos barna basert på foreldrenes tilbakemeldinger. Tiltaket hadde også positiv effekt på positive foreldreferdigheter.
Ungsinns klassifisering: TIBIR klassifiseres som er dokumentert virksomt tiltak på evidensnivå 4 med dokumentasjonsgrad 4 (****).
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: Edinburgh-metoden
Authors: Reedtz Charlotte 
Published: August 2024

Dette er ikke den nyeste artikkelen om dette tiltaket. Oppdatert artikkel: https://doi.org/10.7557/25.7602

Innledning: Edinburgh-metoden er systematisk bruk av screeningverktøyet Edinburgh Postnatal Depression Scale (EPDS) og oppfølging av de med moderate plager gjennom støttesamtaler. Tiltaket har til hensikt å forebygge depresjon hos mødre, samt å redusere risikoen for negative konsekvenser av mors depresjon for barnet. Tiltaket implementeres i Norge av Nasjonalt kompetansenettverk for sped- og småbarns psykiske helse ved Regionsenter for barn og unges psykiske helse, Øst og Sør (RBUP Øst og Sør).
Beskrivelse av tiltaket: Edinburgh-metoden tilbys gravide og nybakte foreldre. De kvinnene som viser milde til moderate symptomer på depresjon gjennom screeningen får tilbud om 1-4 støttesamtaler. Målsetningen med støttesamtalene er å lette kvinnenes depresjonssymptomer og redusere varigheten av fødselsdepresjoner for derigjennom å trygge kvinnen i hennes morsrolle, øke hennes sensitivitet og glede over barnet og hindre negative konsekvenser for barnet av mors depresjon.
Evaluering og erfaringer med tiltaket: Effekten av Edinburgh-metoden er evaluert i en norsk effektstudie. Forskningsspørsmålet var om støttesamtalene ville redusere depressive symptomer hos kvinnene. I alt 164 kvinner deltok i intervensjonsgruppen. Disse ble sammenlignet med 64 kvinner en nabokommune som fikk vanlig oppfølging. Innsatsen overfor intervensjonsgruppen varierte fra 1-7 støttesamtaler. Resultatene viste en signifikant forskjell mellom gruppene med en større reduksjon av depressive symptomer i intervensjonsgruppen enn i sammenlikningsgruppen. Ingen variabler knyttet til barnets utvikling eller samspill mellom mor og barnet ble undersøkt i disse studiene. Tilsvarende resultater finnes fra internasjonale studier på liknende intervensjoner.
Ungsinnpanelets klassifisering: Ungsinns klassifisering av tiltaket forutsetter at tiltaket implementeres og utføres slik det er dokumentert i den norske evalueringen av tiltaket. Klassifiseringene er videre gjort med utgangspunkt i funn knyttet til målsetningen om å redusere mødres depressive symptomer, ikke knyttet til målsetningen om å styrke mor-barn samspillet. EPDS klassifiseres som et funksjonelt virksomt tiltak med dokumentasjonsgrad 3.
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: Hva er det med Monica?
Authors: Bjørknes Ragnhild 
Published: August 2024

Innledning: ”Hva er det med Monica?” betegnes som et kompetansehevingstiltak i psykisk helse for lærere, helsesøstre, PPT-ansatte og andre yrkesgrupper som jobber med ungdom. Tiltaket har som formål å øke skolepersonell sin forståelse av psykiske vansker hos ungdom. Kunnskapen skal gjøre lærerne bedre i stand til både å tilrettelegge for elever med psykiske vansker, oppdage elever som har psykiske plager, hjelpe elever til hjelp i helsetjenestene og overføre kunnskap om psykisk helse til elevene. “Hva er det med Monica?” er utviklet av Stiftelsen Psykiatrisk Opplysning.
Beskrivelse av tiltaket: Kursene blir arrangert over hele landet i samarbeid med Fylkesmannsembetet. Undervisningen blir holdt av fagfolk innen psykisk helse. Kurset består av to dager med forelesninger i temaer som angst, depresjon, spiseforstyrrelser og andre former for psykiske lidelser og belastninger. Temaer innenfor denne rammen kan variere fra kurs til kurs.
Evaluering og erfaringer med tiltaket: SINTEF har gjennomført evalueringen av kurset. Evalueringen undersøker resultat av kurset ved å benytte data fra spørreskjema før og etter kursdeltakelse, samt fokusgruppeintervju av kursdeltagere. Oppsummert indikerer evalueringen enkelte positive resultat, der lærere etter kurset rapporterer om økt kunnskap om psykisk helse, tidlig identifikasjon og forebygging. Lærernes faktiske kunnskap om psykisk helse etter kurset er ikke undersøkt.
Ungsinnpanelets klassifisering: Tiltaket klassifiseres som et potensielt virksomt tiltak på evidensnivå 1.
Beskrivelse og vurdering av tiltaket: International Child Development Programme (ICDP) – Program for foreldreveiledning
Authors: Reedtz Charlotte 
Published: August 2024

Dette er ikke den nyeste artikkelen om dette tiltaket. Oppdatert artikkel: https://doi.org/10.7557/25.7595

Innledning: ICDP er et program for foreldreveiledning med målsetning om å understøtte og fremme psykososial omsorgskompetanse hos personer som har ansvar for barn. Tiltaket er gruppebasert og ledes av lokale ressurspersoner som er trent i intervensjonen. Målsetningen med ICDP er å forebygge psykososiale problemer blant barn og unge gjennom å støtte og styrke foreldre og andre omsorgsgivere i deres omsorgsrolle og å fange opp de foreldrene som har større utfordringer enn andre. Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet implementerer metoden.
Beskrivelse av tiltaket: Tiltaket gjennomføres i 8-12 gruppemøter. Intervensjonen tar sikte på å påvirke omsorgsgiverens positive opplevelse av barnet, slik at omsorgspersonen kan identifisere seg med og føle med barnet. Tiltaket fokuserer på 1) å hjelpe omsorgsgiveren til å bli bevisst på barnets tilstand og behov og tilpasse omsorgen til barnets egne behov og initiativ, 2) å styrke omsorgsgiverens selvtillit, 3) å fremme en sensitiv og uttrykksfull kommunikasjon mellom omsorgsgiveren og barnet, slik at det følelsesmessige forholdet mellom de to blir positivt og utviklende, og 4) å fremme et berikende og stimulerende samspill mellom omsorgsgiveren og barnet, for å utvikle og veilede barnets opplevelser og utspill i forhold til omverdenen.
Evaluering og erfaringer med tiltaket:Det er gjennomført en effektstudie på ICDP i Norge. En oppsummering av resultatene fra studien er presentert i en rapport. Når resultatene er publisert i vitenskapelige artikler vil de refereres i Ungsinn.
Ungsinnpanelets klassifisering: ICDP er basert på en allment akseptert teoretisk base og klassifiseres som et sannsynlig virksomt tiltak på evidensnivå 2.