bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
A bioszén felhasználásának lehetőségei a talaj tápanyag-utánpótlásában – Szemle
Authors: Rékási Márk , Uzinger Nikolett 
Published: June 2015

A bioszén anyagában a tápanyagok három jellemző, hasznosulási sebességüket meghatározó formában lehetnek jelen. A hamu frakcióban lévő elemek gyakorlatilag azonnal, a labilis frakcióban lévők a mineralizáció után heteken, hónapokon belül, míg a perzisztens frakcióban lévők csak évszázadok során szabadulnak fel. A frakciók aránya a bioszén előállítási körülményeitől függ, így ezek alapvetően befolyásolják a végtermék tápanyag-szolgáltató képességét.
A foszfor és a kálium mindhárom frakcióban megtalálható, így a bioszén ezen elemek közvetlen forrása lehet a talajban. A nitrogén viszont csak a labilis és a perzisztens frakcióban található meg — koncentrációja a hamuban gyakorlatilag nullának tekinthető –, így a bioszén saját N-tartalmából növénytáplálási szempontból csak a labilis frakcióban lévő vehető számításba rövidtávon. Ezt figyelembe véve a bioszén alkalmazása mellett a nitrogén más forrásból történő pótlása szüksé-ges.
A bioszén azonban nem csak közvetlenül, saját tápelem-tartalma folytán, hanem közvetetten a talajtulajdonságokra (pH, kationcsere-kapacitás, vízgazdálkodás, stb.) és a mikrobiológiai folyamatokra gyakorolt hatása révén is befolyásolja a talaj táp-anyag-szolgáltató képességét. A közvetlen és közvetett hatás a tápanyagok felvehe-tősége szempontjából gyakran ellentétes irányú. A bioszénnel bevitt elemtartalom révén a talajban mért összes mennyiség megnőhet, de a fokozottabb tápelem-megkötő képesség miatt a könnyen felvehető, vízoldható mennyiségek lecsökken-hetnek. A két hatás eredője határozza meg, hogy egy adott elem felvehetősége javul-e a talajban.
Hosszú távon azonban csakis a közvetett hatásokkal számolhatunk, így a bioszén alkalmazásánál ezeket szem előtt tartva kell mérlegelni és dönteni a felhasználásáról.
A bioszén olyan mértékű alkalmazása, hogy az a Föld klímája szempontjából befolyásoló tényezőként jelentkezzen, egyelőre meglehetősen távolinak tűnik. A talajjavítási, tápanyag-utánpótlási szerepkörben azonban érdemes a bioszénnel foglalkozni. Az intenzív növénytermesztés során a bioszénnel történő tápanyag-utánpótlás nem biztosítható, de a konvencionális trágyaszerekkel együtt alkalmazva hasznos adalékanyag lehet, mivel azok hatékonyságának fokozása mellett talajjavító hatása is érvényesülni tud. A bioszén ezáltal a mezőgazdasági termelésben hosszú távú előnyöket biztosíthat.
Javaslat a hazai genetikai talajszintek leírásának a FAO irányelveknek megfelelő módosítására
Authors: Fuchs Márta , Michéli Erika 
Published: June 2015

A talajképző tényezők és folyamatok együttes hatása alatt kialakult genetikai talajszintek, ill. geológiai-, vagy katasztrófa események hatására képződött talajrétegek jellemzése és azonos értelmezésű, a nemzetközi normákkal is harmonizált leírása nélkülözhetetlen információkat szolgáltat a talajtannal, talajadatokkal foglalkozó szakemberek számára.
A talajszelvények leírása többek között alapul szolgál a talajképződés folyamatának megértéséhez, a mintavételi mélységek meghatározáshoz és a talajok genetikai és diagnosztikai szemléleten alapuló osztályozásához.
Dolgozatunkban javaslatot teszünk a hazai genetikai talajszintek helyszíni leírá-sának a nemzetközi ajánlásokhoz alkalmazkodó, de szükség szerint a hazai körülményekre adaptált, ill. kiegészített megújítására, amely hozzájárul megújítás alatt álló hazai talajosztályozási rendszerünk fejlesztéséhez és lehetővé teszi a kor igényeinek megfelelő harmonizált talajadatbázisok építését.
A javaslat kidolgozásakor a FAO (2006) nemzetközileg elfogadott nevezéktant vettük alapul.
Munkánk során áttekintettük a jelenleg hivatalos hazai nevezéktant (Szabolcs, 1966; Jassó, 1987, 1989) alkalmazása során fellépő problémákat és a jelenlegi, valamint a javasolt módszertan párhuzamos bemutatásával ismertettük a konverzió lehetőségeit.
Eredményeink alapján az új, javasolt módszertan alkalmazásával lehetővé válik a hazai talajtípusok szelvényfelépítésének részletesebb, a meghatározó talajképző folyamatokra és talajtulajdonságokra vonatkozó információt is tartalmazó és a nem-zetközi normákkal harmonizált leírása, ill. a hazai talajadatbázisoknak a kor igényeinek megfelelő modernizálása.
Mivel a jelenlegi hivatalos útmutatók hozzáférhetősége csekély, a tankönyvek pedig csak átfogóan említik a talajszinteket, ezért „átállási” nehézségeket nem várunk.
Modellezett vízelöntés talajszerkezetre gyakorolt hatásának komputertomográfiás vizsgálata
Authors: Gál Norbert , M. Tóth Tivadar , Földes Tamás , Farsang Andrea 
Published: June 2015

Kutatásunk során a belvíz talajszerkezetre gyakorolt hatását modelleztük háromszor ismételt nedvesítési–száradási ciklussal (WDC) négy darab, közel 10 ezer cm3 térfogatú, bolygatatlan talajmintán.
A talajszerkezet változását vizsgáltuk komputertomográffal (CT), annak érdekében, hogy 1) a minták belso szerkezeti viszonyait láthatóvá tegyük, 2) a mintavételezéssel járó, zavaró falhatást kiküszöbölhessük és 3) a nedvesítési–száradási ciklusok után összehasonlító elemzést végezhessünk.
A három nedvesedési-száradási ciklusból álló kísérlet során az eredendően talajhibától mentes, jó vízgazdálkodású, jó minoségű talajmintákat 880 × 880 µm2 pixel felbontásban felvételeztük komputertomográffal. Meghatároztuk a vizsgálat szempontjából reprezentatív elemi térfogatot, majd a talajoszlopokat e térfogati elemekre osztva elemeztük tovább. A CT-vel mért, sűrűséget jelző Hounsfield-egységeket átszámoltuk száraz térfogattömeg értékekre.
A kísérlet eredményeként a bolygatatlan minták kismértékű térfogattömeg növekedését, valamint a nagyobb méretű pórusok arányának csökkenését figyeltük meg. Ezáltal igazoltuk, hogy talajművelési beavatkozás nélkül, a belvíz okozta tartós vízborítás alatt álló talajok szerkezeti degradációja a későbbiekben tovább növelheti a területen a belvízkockázatot.
A MÉM NAK genetikus talajtérkép bemutatása és talajosztályozási kategóriáinak elemzése
Authors: Kocsis Mihály , Berényi Üveges Judit , Várszegi Gábor , Sisák István 
Published: June 2015

Tanulmányunkban a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (NÉBIH) egyik jogelődje, a Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium Növényvédelmi és Agrokémiai Központ (MÉM NAK) által készített genetikus talajtérkép digitális állományát mutatjuk be. Az 1983-ban elkészült MÉM NAK talajtérkép az egyetlen olyan országos (1:200.000 méretarányú) kartográfiai munka, amely a jelenleg érvényes talajosztályozási rendszerünkből mind a 9 talaj főtípust, a 40 talajtípusból 36-ot, és a 86 altípusból 70-et jelenít meg, továbbá információval szolgál 28 különféle talajképző kőzetről és 9 fizikai féleségéről is.
A vektoros térinformatikai állomány első verziója a 2000-es évek végén, a Növény- és Talajvédelmi Központi Szolgálat koordinálásával készült el. A Genetikus talajtérkép javításával jött létre a dolgozatban bemutatott állomány, amelyet kiválasztott területeken a földrajzi tájbeosztás középtájai és az SRTM modell magasság adatai segítségével értékeltünk és az Agrotopográfiai (AGROTOPO) Adatbázis vektoros állományának talajinformációival hasonlítottuk össze. A genetikus talajtérkép az országos talajtérképek evolúciójának fontos állomása. STEFANOVITS és SZŰCS térképét tekinthetjük a jelenkori talajosztályozás szerinti talajtérképezés első kartográfiai összegzésének, az AGROTOPO ezt adat tartalmában és a rajzolat részletességében továbbfejlesztette, majd a MÉM NAK talajtérkép a talajosztályozási egységek ábrázolása tekintetében jelentett előrelépést. A MÉM NAK genetikus talajtérkép alapot nyújthat koncepcionális talajtérképek elkészítéséhez és minden olyan munkához, amelyben a talajosztályozási kategóriákat érintő tematikus részletessége előnyt jelent.
A Duna–Tisza közi hátság szikes tavainak kilúgzási folyamatai a Szappanos-tó példáján
Authors: Tóth Tibor , Molnár Sándor , Balog Kitti , Bakacsi Zsófia 
Published: June 2015

A Duna–Tisza közi hátságban az elmúlt évtizedekben jelentős változások zajlottak le a terület hidrológiai viszonyaiban történt változások miatt. A hátság egyik legérzékenyebb természeti képződményei a szikes tavak. Ezek állandóságához nem csupán megfelelő vízellátottság, de megfelelő mennyiségű és minőségű oldható só is szükséges. A hátságban zajló regionális és lokális vízforgalom tér- és időbeli koncepcionális modellje alapján, a Szappanostó példáján számszerűen jellemeztük az elmúlt 31 év folyamán a talajok sótartalom-változását. Ehhez négy, 1983-ban már vizsgált mintapontban a talajvíz szintjét, összetételét és a talajt is elemeztük — lehetőség szerint ugyanolyan módszerrel.
A területen a talajvízszint süllyedt és a felszíni vízborítás jelentősen csökkent, valamint csökkent a talajvíz sótartalma, lúgossága és nátriumtartalma. A talaj felszínközeli rétegeiben csökkent a sótartalom, a pH és a nátriumtartalom.
A CaCO3-tartalom mélységi lefutási görbéi átrendeződtek, ebben a kilúgzás mellett a tómederben és a partján működő ráhordás/lehordás is jelentős szerepet játszhatott.
A tómedret teljesen benőtték a növények, az 1983-ban jellemző sókedvelő, nagy sótartalmat is tűrő növényekhez képest 2014-re a kis talajsótartalmat kedvelő növé-nyek terjedtek el, teljesen beborítva a felszínt. Megnövekedett a talaj humusztartal-ma és kiterjedt a füvek kaszálása.
Vörösiszappal szennyezett talajok kémhatása és sav-bázis pufferoló képessége barnaszéntartalmú talajjavító anyag alkalmazását követően
Authors: Filep Tibor , Rékási Márk , Makó András 
Published: June 2015

A 2010-es Ajkai vörösiszap-katasztrófa hatásainak csökkentésére több tudományos vizsgálat indult, beleértve azokat is, amelyekben különféle adalékanyagokkal próbálták megszüntetni a szennyezett talaj előnytelen, sőt, káros tulajdonságait. Laboratóriumi modellkísérletet állítottunk be annak tesztelésére, hogy a DUDARIT® márkanevű talajjavító anyag, mely a barnaszénből kioldódó huminsavak által éri el jótékony hatását, milyen mértékben optimalizálja a talaj pH-ját, valamint, hogy mennyiben növeli meg a talajok eredeti sav-bázis pufferoló képességét.
Semleges kémhatású, kis CaCO3-tartalmú, homok–homokos vályog fizikai féleségű, közepes humusztartalmú, humuszos öntéstalaj három iszap-szennyezési szintjén (2, 5 és 10 cm-es borítottság) alkalmaztunk 5, 10 és 50 t·ha−1 DUDARIT®-ot, majd mértük a talaj pH-ját és sav-bázis pufferkapacitását. A talaj egyensúlyi pH-ja kis mértékben, tendenciaszerűen, statisztikailag nem igazolt módon csökkent a növekvő DUDARIT® adagokkal mindhárom iszap-szennyezési szinten. Az iszap-kontroll talajok kémhatása (pH (H2O)) 7,14-ről 6,89-re, a maximális, 10 cm iszap-pal szennyezett talajon 9,49-ről 9,33-ra, míg az iszap-kezelések átlagában 8,36-ról 8,14-es értékre csökkent. A talajok sav-bázis pufferoló képessége a DUDARIT®-kezelések hatására nem változott szignifikánsan; bár minden iszap-kezelésben nőtt a talajok pufferoló képessége a DUDARIT® adagokkal, csak a maximális adag (50 t·ha−1) okozott jól észlelhető növekedést.
A DUDARIT® és vele együtt az igen lúgos kémhatást okozó fahamu, illetve a kioldódó huminsavak alapvetően nem változtatták meg a lúgos kémhatású talajminták kémhatásviszonyait. Ennek alapvető oka az, hogy a huminsavak gyenge savkarakterű funkciós csoportjai részben vagy teljes egészében disszociált állapotban vannak ezen a talaj és a DUDARIT® pH-n. Azokon a pH-értékeken ugyanis, amelyek megközelítőleg azonosak vagy nagyobbak, mint a gyenge sav csoport pKa értéke (pKa ≈ pH vagy pKa < pH) nem várható érdemi pH-korrekció. Bár azonnali hatás nem mutatható ki, nem jelenthetjük ki, hogy a DUDARIT®-kezelések nem fogják módosítani a talaj kémhatásviszonyait hosszabb inkubációs periódusban. A szerves anyag mineralizációja (CO2 képződés, nitrifikáció, ammonifikáció, denitrifikáció) olyan lényeges hatású H+ és OH− forrás a talajban, amely mindenképp a kémhatás módosulásának irányába hat. A DUDARIT® alkalmazása tehát nagy valószínűséggel hosszú távon fejt ki kedvező hatásokat a talaj kémhatására és más tulajdonságaira.
Improving the Evaluation of Alveolar Bone Grafts with Cone Beam Computerized Tomography
Authors: Marques De Moura Pollyana , Hallac Rami , Kane Alex , Seaward James 
Published: June 2015

Objective Cone Beam computed tomography (CBCT) is used increasingly as a replacement for periapical x-rays when evaluating alveolar bone grafting. The manufacturer's standard settings for dental imaging may not, however, represent the optimal settings for evaluating postoperative alveolar bone grafts. We examined the influence of exposure parameters on CBCT image quality to optimize the quality of CBCT images while reducing the radiation dose to the minimum level necessary to obtain adequate images. Methods A defect was created in a cadaver head to simulate an alveolar cleft, and the area was filled with a synthetic material to simulate an alveolar bone graft. Serial CBCT scans were acquired, systematically varying tube voltage and tube current settings from 72 to 96kV and 3 to 12mA. Region of interest analysis was undertaken, and image quality was evaluated by comparing the ratios of native alveolar bone to soft tissue and the ratios of synthetic bone graft to soft tissue and by assessing image noise. Results Twenty-one CBCT data sets were obtained. Reducing tube voltage (kV) resulted in increased contrast ratio between bone and soft tissue and between synthetic bone graft and soft tissue, with maximal contrast at values of 76 kV/11 mA, 72 kV/12 mA, and 72 kV/11 mA. Of these, the setting with lowest image noise was 76 kV/11 mA. This setting also resulted in a radiation dose of less than half of the manufacturer's recommended settings for the same scan volume. Conclusions There is potential to improve CBCT image quality significantly while dramatically reducing the radiation dose during postoperative examinations for alveolar bone grafting in patients with cleft lip and palate.
Metabolic Characteristics of Advanced Biliary Tract Cancer Using 18F-Fluorodeoxyglucose Positron Emission Tomography and Their Clinical Implications
Authors: Cho Kyoung-Min , Oh Do-Youn , Kim Tae-Yong , Lee Kyung Hun , Han Sae-Won , Im Seock-Ah , Kim Tae-You , Bang Yung-Jue 
Published: June 2015

Abstract

Background.
In advanced biliary tract cancer (BTC), the metabolic landscape has not been evaluated by 18F-fluorodeoxyglucose (FDG) positron emission tomography (PET) yet. Furthermore, reports of the clinical implications of these metabolic features are limited. We aimed to evaluate the metabolic features and their clinical relevance in advanced BTC using 18F-FDG PET.

Patients and Methods.
We consecutively enrolled patients with advanced BTC who underwent 18F-FDG PET prior to palliative chemotherapy between 2003 and 2013. We evaluated the findings of PET, such as SUVmax, the number of lesions and organs with FDG uptake, pathologic findings, and clinical outcomes.

Results.
A total of 106 patients were enrolled: (53 intrahepatic cholangiocarcinoma [ICC], 7 extrahepatic BTC, 30 gallbladder cancer [GB Ca], and 16 ampulla of Vater cancer [AoV Ca]). The median SUVmax differed according to the primary origin (ICC, 9.10; extrahepatic BTC, 5.90; GB Ca, 9.10; and AoV Ca, 6.37; p = .008) and histologic differentiation (well differentiated, 4.95; moderately differentiated, 6.60; poorly differentiated, 14.50; p = .004). Patients in the high metabolic group (SUVmax of ≥7.5) had more poorly differentiated histology and more organs and lesions with FDG uptake than did those in the low metabolic group (SUVmax of &lt;7.5). The low metabolic group had a significantly longer OS (11.4 vs. 7.4 months, p = .007) and PFS (6.6 vs. 4.3 months, p = .024) than high metabolic group. In multivariate analysis, SUVmax was a significant prognostic factor for overall survival (OS; p = .047) and progression-free survival (PFS; p = .039).

Conclusion.
Metabolic characteristics of advanced BTC differ according to primary origin and histology. These metabolic features could be prognostic factors for OS and PFS in advanced BTC.

Implications for Practice:
The metabolic landscape of advanced biliary tract cancer and its clinical meanings have not yet been comprehensively studied. This study shows that metabolic characteristics of advanced biliary tract cancer differ significantly according to primary origin and histology. Moreover, this metabolic activity is associated with patients’ outcomes, including overall survival and progression-free survival. This study supports tumor heterogeneity in terms of cancer metabolism in biliary tract cancer.
Raízes ibéricas numa peça hebraica seiscentista
Authors: Rozenchan Nancy 
Published: June 2015

Este artigo analisa a peça Assirei atikvá (Presas da esperança), de Isaac Penço Felix. Escrita em data pouco anterior a 1668, quando foi publicada a sua primeira edição, aos moldes espanhóis, a peça apresenta tipos como os do “Rei”, do “Diabo” e da “Sabedoria”. De acordo com os cânones do gênero, no fim, as forças do Mal são derrotadas, reconhecendo a superioridade das forças do Bem.
Pequenas e grandes catástrofes de cada dia: Diários públicos, de Leila Danziger
Authors: Oliveira Késia Rodrigues de 
Published: June 2015

Diários públicos, da artista visual e escritora Leila Danziger, 2001, é uma obra construída a partir de uma coleção de jornais impressos composta por séries de trabalhos (“Para Irineu Funes”, “Resistir-por-ninguém-e-por-nada”, “Para-ninguém-e-nada-estar”, “O que desaparece, o que resiste”, dentre outras). Nelas a artista se apropria de trechos literários, como versos de Paul Celan, Carlos Drummond de Andrade, Ana Cristina César e Cecília Meireles, por exemplo, reinscrevendo-os sobre páginas de notícias que foram raspadas.
O sionismo de Ahad Haam e sua relação com a língua hebraica
Authors: Steinberg Gabriel 
Published: June 2015

Ahad Haam, literalmente "um do povo", é o pseudônimo literário de Asher Zvi Hirsch Ginsberg, um dos mais importantes pensadores judeus da passagem do século 19 para o século 20 além de destacado ativista e líder político que influenciou de forma marcante o movimento sionista. Também desempenhou papel relevante no renascimento da Língua Hebraica. Nascido na Ucrânia, na época do Iluminismo judaico no Leste da Europa, tornou-se conhecido como o fundador do sionismo cultural ou espiritual.
Neonatal derived mesenchymal stem cell mesotherapy in androgenetic alopecia: a retrospective observational study and review of literature
Authors: Budamakuntla Leelavathy , Loganathan Eswari , Suryanarayana Shwetha , Dongre Aparna 
Published: June 2015

<p class="abstract"><strong>Background:</strong> Androgenetic alopecia has been a stressful condition for the patients and treating dermatologists alike. With the advent of stem cell therapy in various diseases, and lot of controversies and ethical issues related to it, mesenchymal stem cells MSC have passed the acid test successfully, though with many challenges. Since the stem cells in the hair follicle bulge and the dermal papilla play an important role in hair cycle and growth, introducing an external source of neonatal mesenchymal stem cells seems to be a possibility in the treatment of AGA. Aims: To know the benefits and safety of stem cell treatment in patients who underwent mesotherapy with neonatal MSC in order to establish the safety and efficacy in the treatment of AGA.</p><p class="abstract"><strong>Methods:</strong> We collected data of 40 patients treated with mesoinjections of commercially prepared neonatal MSC, with AGA of grade 2 to 7. Before and after photographs, Patient (PtGA) and Physician (PGA) Global assessment scores were used to evaluate the treatment response.</p><p class="abstract"><strong>Results:</strong> We found that 70% of the patients showed a mild response and 25% of them showed a moderate improvement in the hair growth and reduction in hair loss after 4 sittings of monthly duration. One subject showed an improvement of 72%. Patients had 6 month follow up. No major adverse events were observed.</p><p class="abstract"><strong>Conclusions:</strong> Since this is an observational study, large randomized controlled studies, with longer follow ups is recommended to make MSC therapy a novel treatment option for AGA. </p><strong>Keywords: </strong>Mesenchymal stem cells, Mesotherapy, Androgenetic alopecia
Aural health: knowledge, attitude and practice
Authors: S Firdose , Poduval Jayita Das 
Published: June 2015

<p class="abstract"><strong><span lang="EN-US">Background: </span></strong>A majority of the population, both educated and uneducated, is unaware that numerous disorders occur due to unhygienic maintenance of the ears. Ensuring correct aural hygiene limits the risk of ear injury. This study aims to make people aware of common misconceptions and educate them about correct practices of aural health.</p><p class="abstract"><strong><span lang="EN-US">Methods: </span></strong>A hospital based cross- sectional study comparing rural and urban populations.</p><p class="abstract"><strong><span lang="EN-US">Results: </span></strong>Knowledge, attitude and practice regarding various aspects of aural health were not found to be significantly different in the two populations.</p><p class="abstract"><strong><span lang="EN-US">Conclusions: </span></strong>As there are unhygienic practices prevalent among both rural and urban populations, educating people about correct methods of aural hygiene is very important. </p><p class="keywords"><strong><span lang="EN-US">Keywords: </span></strong>Health, Aural, Hygiene, Ear, Knowledge, Attitude, Practice</p>
Voice training for professional voice users
Authors: John Rhea , Poduval Jayita Das 
Published: June 2015

<p class="abstract"><strong><span lang="EN-US">Background: </span></strong>A professional voice user is defined as an individual who depends on the use of his or her voice to earn a living, and nowadays encompasses a gamut of professions ranging from highly skilled artistes to call center workers. All of them have various levels of vocal demand but not all are suitably equipped to meet these demands because of a lack of formal training. </p><p class="abstract"><strong><span lang="EN-US">Methods: </span></strong><span lang="EN-US">This study was conducted as a short-term project under the auspices of the ICMR (Indian Council of Medical Research). The principal investigator is the first author, an undergraduate medical student, while the corresponding author is the faculty who guided the student in this endeavor. With a view to exploring how voice training, as opposed to voice therapy for a specific complaint or lesion, could improve the outcome and performance of a professional voice user with no prior training, we carried out this study in our institution and in a nearby school and college.</span></p><p class="abstract"><strong><span lang="EN-US">Results: </span></strong>Over half the subjects were found to have a complaint about their voice. There were equal numbers of men and women in this study and the age group of 26-30 years was the best represented. This age group is significant as it represents the start of the working life of a typical individual, in this case the professional voice user. A positive correlation was found between increasing age (and years of work experience) and the frequency of a voice complaint. With years of work experience more than 15 years, the frequency of voice problems decreased slightly. On cross checking, it was found that these persons were in more senior levels of work, and so had less work pressure.</p><p class="abstract"><strong><span lang="EN-US">Conclusions: </span></strong>This study shows that voice training has to be imparted over a considerable period of time even for the less skilled group of professional voice users. </p><p class="keywords"><strong><span lang="EN-US">Keywords: </span></strong>Voice assessment, Voice training, Professional voice user</p>