The Relationship Between Physical Activity and Content of the Physical Education Classes in Lithuanian Schoolchildren of 11 – 12 Years Old. The Pilot Study / Odnos tjelesne aktivnosti i sadržaja nastavnih satova tjelesnog i zdravstvenog odgoja kod litvans
Authors: Emeljanovas Arunas , Mieziene Brigita , Putriute Vitalija 
Published: April 2015

Abstract The aim was to evaluate and compare 11 – 12 years old Lithuanian schoolchildren’s total class physical activity, time spent in moderate-to-vigorous physical activity and passively in both Game play and Motor skills practice physical education classes. The study involved 32 schoolchildren, of which 20 (62.5%) were boys. Physical activity was measured using Tri-axis Acti Trainer Activity Monitor accelerometer. Results showed that 9.4% of schoolchildren reached or exceeded 50% of moderate-to-vigorous physical activity in Game play class and none in Motor skills practice class. Boys scored higher than girls on moderate-to-vigorous physical activity, but only in Motor skills practice class. Boys also scored higher on total class physical activity, moderate-to-vigorous physical activity and lower on time spent passively in Game play rather than Motor skills practice class. Physical activity and passivity indicators in classes with different content in the group of girls did not differ. Results suggest that there is a necessity of reconsideration of the curriculum of physical education classes in Lithuania in terms of time spent in moderate-to-vigorous physical activity and including activities which would be both enjoyable and useful.Key words: curriculum of physical education class; moderate-to-vigorous physical activity; passivity.---SažetakCilj je bio procijeniti i usporediti ukupnu tjelesnu aktivnost, vrijeme provedeno u umjerenoj do žustroj tjelesnoj aktivnosti i pasivno, kako u momčadskim igrama tako i na satima tjelesne i zdravstvene kulture na kojima su se vježbale motoričke vještine kod litvanskih učenika u dobi od 11 do 12 godina. U studiji su sudjelovala 32 učenika, od kojih 20 (62,5%) dječaka. Tjelesna aktivnost mjerila se troosnim Acti Trainer Activity Monitor akcelerometrom. Iz rezultata je vidljivo da je 9,4% učenika dosegnulo ili premašilo 50 % umjerene do žustre tjelesne aktivnosti na satima na kojima su se vježbale momčadske igre, a nitko na satima na kojima su se vježbale motoričke vještine. Dječaci su postigli bolji rezultat od djevojčica u umjerenoj do žustroj tjelesnoj aktivnosti, ali samo na satima vježbanja motoričkih vještina. Dječaci su također postigli bolji rezultat u pogledu ukupne tjelesne aktivnosti, umjerene do žustre tjelesne aktivnosti i nižu u pogledu pasivno provedenog vremena na satima momčadskih igara nego na satima vježbanja motoričkih vještina. Pokazatelji tjelesne aktivnosti i pasivnosti na satima različitih sadržaja u skupini djevojčica nisu se razlikovali. Rezultati upućuju na nužnost promišljanja o kurikulu tjelesnog i zdravstvenog odgoja u Litvi u pogledu vremena koje se provodi u umjerenoj do žustroj tjelesnoj aktivnosti, kao i uključivanja aktivnosti koje će biti i zabavne i korisne. Ključne riječi: kurikul nastave tjelesnog i zdravstvenog odgoja; umjerena do žustra tjelesna aktivnost; pasivnost