bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Abstraktų kaip stovėjimą žyminčių objektų konceptualizacija lietuvių ir vokiečių kalbose
Authors: Jociuvienė Violeta 
Published: June 2016

Straipsnyje nagrinėjama abstraktų konceptualizacija lietuvių ir vokiečių kalbose. Tyrimo objektu pa­sirinkti erdvinės būklės veiksmažodžiai stovėti ir stehen, paprastai vartojami su žmones, konkrečius daiktus, augalus ar gyvūnus žyminčiais daiktavardžiais. Straipsnyje aptariami atvejai, kai šie veiksmažodžiai vartojami su abstrakčiaisiais daiktavardžiais. Siekiama nustatyti, į kokias abstrakčias sritis nukreipiamas požymis ‚būti vertikalioje padėtyje‘. Ieškoma atsakymų į klausimus: Kokie abstraktūs dalykai gali būti konceptualizuojami kaip stovintys? Kokie abstraktai gali būti suvokiami kaip vieta, kurioje galima stovėti?Nustatyta, kad abiem kalboms būdinga metaforinė vertikalumo požymio projekcija OBJEKTAS → VEIKSMAS, ĮVYKIS, tik vokiečių kalbos pasaulėvaizdyje vertikali padėtis priskiriama kal­bai ir kiekio vienetams. Abstraktai, vartojami kaip lokatyvai, įgyja erdvinius parametrus, jie koncep­tualizuojami kaip daiktai, turintys ribas, vidų ir išorę, galintys tapti atskaitos taškais, pagal kuriuos apibūdinama kitų abstrakčių sąvokų vertikali padėtis. SKALĖ kaip erdvę organizuojanti sistema la­bai detaliai kategorizuojama abiejose kalbose.
Metadiskursas magistro darbuose, parašytuose gimtąja ir negimtąja anglų kalba
Authors: Burneikaitė Nida 
Published: June 2016

Nemažai pastarojo dešimtmečio akademinio diskurso tyrinėjimų orientuojasi į tarpasmeninės kal­bos funkcijos ir metadiskurso analizę. Nustatyta, jog tarpasmeninių rašytojo ir skaitytojo santykių pobūdis bei metadiskurso strategijų vartojimas akademiniuose tekstuose gerokai varijuoja dėl kultūrinio-kalbinio konteksto, disciplinos ir žanro ypatumų. Mokslinis straipsnis yra bene dažniausiai tyrinėjamas akademinis žanras, o kitiems žanrams skiriama mažiau dėmesio. Šiame straipsnyje ana­lizuojama tarpasmeninė kalbos funkcija magistro darbo (MA thesis) žanre. Lyginamos metadiskurso strategijos tekstuose, sukurtuose skirtinguose edukaciniuose kontekstuose – Anglijos ir Lietuvos universitetuose. Tyrimo tikslais sukaupti du tekstynai: 20 gimtakalbių ir 20 negimtakalbių (lietuvių) studentų darbų anglų kalba iš kalbotyros srities. Nustatyta, jog MA darbuose gausiai vartojamas tekstą organizuojantismetadiskursas, saikingai – į diskurso dalyvius orientuotas metadiskursas, re­tai – vertinamasismetadiskursas. Gretinamoji analizė parodė, jog metadiskurso žymenų santykinis dažnumas yra gana panašus gimtakalbių ir negimtakalbių tekstuose. Tačiau pastebėta, jog skiriasi tam tikrų mažesnių, specifinių kategorijų vartojimas: negimtakalbiai (lietuviai) studentai vartoja daug daugiau teksto jungtukų ir daug mažiau endoforinių, į skaitytoją orientuotų beivertinamųjų žymenų. Straipsnyje taip pat aptariama edukacinių institucijų tradicijų bei individualaus rašymo stiliaus svarba kuriant tarpasmeninius rašytojo ir skaitytojo santykius akademiniame diskurse.
Investing into the Preliminary Sections of the Research Paper: Is the Game Worth the Candle?
Authors: Katkuvienė Laima Erika 
Published: June 2016

Currently the research paper (RP) is the central genre of many (perhaps all) disciplines at university level. Writing a research paper is no easy undertaking for L1 students and it goes without saying that it is one of the most demanding and time-consuming assignments for EFL students. Recent years have seen increased attention being given to RP writing, however, the focus is typically on what is called the body of the RP. For example, in his Genre Analysis Swales presents his famous IMRD pattern of an RP (1998, 133-7) and the CARS model of the introduction (ibid., 222-4) but the preliminaries (except abstracts) are not included there (by preliminaries I mean titles, abstracts, acknowledgements, and outlines). True, he did investigate titles in an appendix of the book, but not acknowledgements or outlines. Typically prelims receive scant attention during practical RP writing courses as well since many teachers consider investigation into their properties merely a waste of valuable time. The purpose of this article is to discover to what extent EFL students are familiar with different patterns of composing prelims and what problems they encounter. On the basis of the findings I expect to demonstrate that the preliminary sections of an RP (which are sometimes referred to as minor genres or subgenres) deserve attention and require considerable rhetorical expertise since there is more to them than meets the eye.The corpus of the investigation is drawn from the texts of BA and MA theses composed by students of the English Philology Department, Vilnius University, in the year 2003-2006 and consists of 136 titles. To illustrate new developments in the area of composing RP titles texts of expert writers were used (examples (9), (10), (15), (16), (17), (18), (19)).Due to the limited scope of the article the analysis will concern only titles and outlines. First I will investigate titles with a special focus on the following points: importance of RP titles; functions of RP titles; their syntactic and structural properties; language points; emerging trends and fashions in the area; frequency of occurence of specific title patterns in students’ texts. The next section will be devoted to problems concerning effective outlining including the rules to observe with reference to content and the rules to observe with reference to structure.Why are RP titles important? Even though they consist, at best, of two or three lines, they play a significant role in the reception of the text, since the audience bases their decisions whether to read further basically on the title, outline, and the abstract. According to Swales, ‘it comes as little surprise that composing the few words of a title can take up inordinate amount of time, discussion, and mental effort’ (1998, 223).
The Question of Descriptors for Academic Writing in European Language Framework: a Critical View
Authors: Neff JoAnne , Bunce Caroline , Dafouz Emma , Gallego Javier , Rica Juan Pedro , Genis Marta , McCabe Anne 
Published: June 2016

Since the 1960s, with the influx of a great number of students, both native and non-native, with little experience in formal academic discourse, universities in the English-speaking world have become increasingly aware of the need to offer specific instruction in writing skills. This situation required a clearer definition of what the characteristics of this particular type of writing might be (Grabe & Kaplan 1996) and it became apparent that many of the existing teaching materials concentrated overly on normative, grammatical considerations and not on a broader perspective based on discursive competence. Therefore, since the 1990s, there has been more emphasis on the analysis of the rhetorical conventions of various genres, including cross-linguistic comparisons (Connor 1995; Flowerdew 2000; Hyland 2002; Neff et al. 2004; Neff and Dafouz 2008).Because of the utilization of English as a “lingua franca” in the global community (Gnutzman and Intemann 2005) and the growth of student exchange programs within Europe, it has become progressively evident that both students and teachers require a clear set of guidelines, such as those provided by the EU framework descriptors for various areas of linguistic competency. But, as the difficulties experienced by non-native writers of academic English are very genre specific and appear to be largely independent of purely linguistic competency (many native novice writers also find academic writing problematic), the EU descriptors for academic work are too broad for the type of writing that our students must carry out in tertiary institutions.While much work is clearly being done within universities and colleges to address the prototypical academic writing skills in English, it would be helpful for all concerned if more specific guidelines could be shared. Thus, one major aim of this study is to draw up a series of structural and rhetorical descriptors and evaluate our students’ written production before and after using them in order to test their relevance for our syllabus and perhaps for use by a wider audience in the future.
Nevalentinės bendraties konstrukcijos su um zu vokiečių kalbos moksliniuose tekstuose
Authors: Banionytė Vita 
Published: June 2016

Straipsnyje aptariami vokiečių kalbos bendraties konstrukcijų teorinis statusas ir pagrindiniai šio sintaksinio reiškinio nagrinėjimo aspektai mokslinėje lingvistinėje literatūroje: bendraties konstrukcijų skirstymas valentingumo atžvilgiu, latentinis veiksnys, bendraties konstrukcijų santykis su šalutiniais sakiniais, šių konstrukcijų reikšmės variantai ir vartojimo būdai. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad apie bendraties konstrukcijų vartojimą dalykiniuose ir moksliniuose tekstuose daugumoje gramatikų užsimenama netiesiogiai arba tik ryšium su šių konstrukcijų įtaka tekstų kondensacijai/glaustumui. Šio straipsnio tikslas yra išsamesnė mokslinių vokiečių kalbos tekstų nevalentinių bendraties konstrukcijų su um zu analizė, remiantis G. Helbig, O. Leys ir G. Zifonun ir kt. darbais. Analizės objektu čia pasirinkta bendraties konstrukcija su um zu dėl dažno pasitaikymo nagrinėjamuose tekstuose, dėl savo daugiafunkciškumo ir transformacijos galimybių įvairovės. Šiame darbe sujungiami nevalentinių bendraties konstrukcijų su um zu reikšmės variantai (semantinis aspektas) ir vartojimo būdai bei sąlygos (pragmatinis ir kognityvinis aspektai) ir pateikiama šio sintaksinio reiškinio transformacija į kitas sintaksines konstrukcijas, t. y. šalutinius prijungiamuosius sakinius ir kt. Pabaigoje pateikiama klasifikacijos schema, kuri galėtų būti naudinga besimokantiems vokiečių mokslinės bei dalykinės kalbos.
Die deutsche Wortbildung im Elbinger Vokabular
Authors: Jarmalavičius Dalius 
Published: June 2016

Šiame straipsnyje pateikiama rankraštinio vokiečių-prūsų kalbų Elbingo žodynėlio, parašyto viduriniosios vokiečių aukštaičių kalbos tarme, vokiškosios dalies vardažodžių analizė. Į analizę įtraukti tik tie žodžiai, kurių darybos motyvacija yra pakankamai aiški. Atskirai aptariami dūrinių modeliai. Toliau aprašomi konversyvai ir vediniai. Pastarieji grupuojami pagal darybos formantą į priešdėlių ir priesagų (išorinės derivacijos būdas) vedinius bei vedinius su balsių kaita žodžių šaknyse (vidinės derivacijos būdas).Išanalizavus darybiškai Elbingo žodynėlio vokiečių kalbos žodžius galima daryti šias išvadas:1. Didžiausią darinių dalį sudaro dūriniai (161), vedinių kiek mažiau (131). Likę žodžiai (510) yra pirminiai (paprastieji, simplicia), įskaitant ir skolinius bei sintagmas.2. Vyraujantis dūrinių modelis yra daiktavardis + daiktavardis, kitų kalbos dalių, sudarančių pirmąjį dūrinių dėmenį, yra gerokai mažiau.3. Tarp Elbingo žodynėlio vokiečių kalbos vedinių vyrauja priesagų dariniai (81), daugiausiai jų yra su priesagomis -el, -e, -er.4. Vedinių su balsių kaita žodžių šaknyse užfiksuota 10, tuo tarpu konversijos būdu sudarytų žodžių yra 25.5. Priešdėlių vedinių rasta nedaug (15).Kadangi viduriniosios vokiečių aukštaičių kalbos periodu nebuvo vieningos rašybos, o tekstai buvo rašomi skirtingomis tarmėmis, kartais sunku spręsti apie vienokių ar kitokių žodžių darybos priemonių vyravimą bei tam tikrų darybos tipų tendencijas, jų reguliarumą. Su rašybos įvairavimu susiduriama ir analizuojant Elbingo žodynėlio dūrinius, nes vienu atveju jie rašomi vienu žodžiu, kitu – dviem žodžiais.
Evidential adjectives in Lithuanian academic discourse
Authors: Ruskan Anna 
Published: June 2016

Straipsnyje nagrinėjama bevardės giminės būdvardžių akivaizdu, aišku, natūralu ir panašuvartosena lietuvių rašytiniame akademiniame diskurse. Tyrimo tikslas yra aptarti šių būdvardžių morfosintaksinį statusą, nustatyti jų funkcijas ir svarbą autoriaus argumentacijai reikšti. Straipsnyje pateikiama kiekybinė ir kokybinė būdvardžių analizė. Tyrime remiamasi tekstynų inspiruota metodologija − medžiaga yra paimta iš Lietuvių akademinio tekstyno, kurį sudaro įvairių mokslo sričių tekstai.Kokybinė ir kiekybinė bevardės giminės būdvardžių akivaizdu, aišku, natūralu ir panašuanalizė rodo, kad dažniausiai šie būdvardžiai vartojami kaip komplementiniai predikatai, kurie nurodo autoriaus žinių šaltinį, ir rečiau vartojami kaip parentezė. Komplementinė vartosena yra dažnesnė negu parentetinė, nes parentezė yra labiau būdinga sakytiniam diskursui. Pažymėtina, kad socialiniuose ir humanitariniuose moksluose šie būdvardžiai yra dažnesni negu biomedicinos, technologijų ir fizinių mokslų srityse. Skirtinga kiekybinė būdvardžių distribucija įvairiose mokslo srityse paaiškinama mokslo sričių specifika.Kiekybinė analizė atskleidžia, kad pagrindinė šių būdvardžių funkcija yra evidencinė, t.y. jie nurodo autoriaus žinių šaltinį. Šie būdvardžiai reiškia autoriaus numanymą, kuris gali remtis išoriniu arba vidiniu autoriaus žinių šaltiniu. Išorinis žinių šaltinis nurodo, kad autorius remiasi percepcijos duomenimis, tyrimo rezultatais, su kuriais supažindina ir skaitytoją. Vidinis žinių šaltinis nurodo, kad numanymas yra paremtas daugiau autoriaus samprotavimu arba prielaida apie skaitytojo žinias. Remdamasis vidiniu žinių šaltiniu, autorius įtikina skaitytoją propozicijos teisingumu arba pradeda su skaitytoju polemizuoti. Skirtingas numanymo pagrindas lemia skirtingą autoriaus poziciją. Numanymas akademiniame diskurse yra intersubjektyvus, nes autorius aiškiai nurodo žinių šaltinio prieinamumą skaitytojui.
Pozicijos konstrukcijos: tarp depiktyvų ir rezultatyvų
Authors: Riaubienė Benita 
Published: June 2016

The paper examines Lithuanian posture constructions such as stovi stačias ‘stands uprightʼ which have been briefly discussed in Holvoet (2008). However, a more exhaustive examination has not been carried out yet. The discussion is based on 1002 examples fromThe Corpus of the Contemporary Lithuanian Language.Some of the secondary predicates occurring in posture constructions exhibit semantic features of either resultatives or depictives, while the others cannot be clearly judged as resultatives or depictives since they show both kinds of features. The encoding of the secondary predicates also oscillates between the depictive and the resultative marking. Thus the purpose of the paper is to establish the factors which determine different semantic interpretations and different formal marking of the construction.The author follows Holvoet (2008) in assuming that the semantic structure of the constructions depends on the semantic features of the verb. It is proposed that the lexical aspect and the lexical meaning of the verb determine a resultative, a depictive or a “neutralized” (“intermediate”) interpretation of the construction.As the data show, the secondary predicate is usually encoded by an adjective (depictive-like marking), however, sometimes it is expressed by an adverb (resultative-like marking) as well. It is assumed that the choice between the adjective and the adverb is determined by the lexical features of the secondary predicate rather than of the verb. Some of the posture notions seem to be more oriented towards the participant of an event and thus opt to be expressed by an adjective, while others are more oriented towards the event and therefore are encoded by an adverb.It is hypothesized that the reason for the oscillating marking lies in the constructions with a neutralized meaning. The cases which are ambiguous between the depictive and the resultative meaning constitute a precondition for establishing the double marking. This twofold marking is then extended to the constructions which carry clearly the depictive or the resultative meaning.
Parent Health Literacy, Depression, and Risk for Pediatric Injury
Authors: Cheng Erika R. , Bauer Nerissa S. , Downs Stephen M. , Sanders Lee M. 
Published: June 2016

BACKGROUND:
Population-wide research on the impact of parent health literacy to children’s health outcomes is limited. We assessed the relationship of low parent health literacy to a range of pediatric health risks within a large cohort of primary care patients.

METHODS:
Data were from 17 845 English- and Spanish-speaking parents of children aged ≤7 years presenting for well-child care. We used a 3-item screener to measure health literacy. Outcomes included secondhand smoke exposure, asthma treatment nonadherence, parent depression, child-rearing practices, injury prevention, and parent first-aid knowledge. We summarized study variables with descriptive statistics and then performed multivariable logistic regression to identify associations between low parent literacy and our dependent measures.

RESULTS:
Mean child age was 4.8 years (SD 3.7); 36.5% of parent respondents had low health literacy. In models adjusted for child gender, race/ethnicity, insurance, age, and parent language preference, low parent health literacy was related to a range of pediatric health risks, including parent depression (adjusted odds ratio [AOR] 1.32; 95% confidence interval 1.18–1.48), firearm access (AOR 1.68; 1.49–1.89), not having a working smoke detector (AOR 3.54; 2.74–4.58), and lack of first-aid knowledge about choking (AOR 1.67; 1.44–1.93) and burns (AOR 1.45; 1.29–1.63). Children of parents with low health literacy were also more likely to watch &gt;2 hours of television per day (AOR 1.27; 1.17–1.36).

CONCLUSIONS:
Low parent health literacy is independently and significantly related to parent depression, child television viewing, and at-risk family behaviors associated with child injury. Use of low-literacy approaches to health-behavior interventions may be essential to address common child morbidities.
Wie nutzen Lernende des Deutschen das Internet zur Bearbeitung von Lernaufgaben?
Authors: Vargas Pineda Carlos Andrés 
Published: June 2016

Das Fremdsprachenlernen geschieht schon längst nicht nur im Klassenzimmer. Die Lernmöglichkeiten sind aufgrund der durch das Internet entstandenen kommunikativen Möglichkeiten allgegenwärtig. Der vorliegende Artikel geht der Frage nach, wie Lernende des Deutschen sich der im Internet befindlichen Werkzeuge (Suchmaschinen, Wörterbücher, Foren, usw.) zur Bearbeitung von Lernaufgaben bedienen. Um der Antwort auf die Frage näher zu kommen, wurde die Methode „Lautes Denken“ im Laufe der Bearbeitung der Lernaufgabe eingesetzt. Im Artikel gehe ich erstens der Definition des Begriffes Lernaufgabe und seinen Merkmalen im Rahmen der Neuen Medien nach. Zweitens beschäftige ich mich mit dem Einfluss der Lernereigenschaften und des Lernkontextes auf die Aufgabenbearbeitung. Den verschiedenen, von den Lernenden eingesetzten Strategien zur Bearbeitung der Online-Aufgabe widme ich mich an dritter Stelle. Anschließend gehe ich auf die Methode „Lautes Denken“ und die Probleme ihres Einsatzes ein. Zum Schluss stelle ich die Analyse der Ergebnisse und einige Bemerkungen für künftige ähnliche Forschungsvorhaben vor. Die Arbeit ist als Modellversuch konzipiert, welcher darauf abzielt, die Qualität und die Verlässlichkeit des Verfahrens „Lautes Denken“ und der durch diese Methode erhobenen Daten zu überprüfen und über die Erfahrung der Durchführung eines derartigen Vorhabens für nachfolgende und umfangreichere Projekte zu berichten.
Les nouvelles technologies face à l’historiographie positiviste de l’histoire de France : étude sur le 19ème siècle en français : enjeux et perspectives
Authors: Bailblé Olivier , Bailblé Eric 
Published: June 2016

Cet article a donné la possibilité de rendre compte d’une analyse lexicale du 19ème siècle français dans l’édition mondiale produite durant les 19ème et 20ème siècles à l’aide d’un nouvel outil lexicométrique nommé « N-gram-Viewer » (visualisateur de fréquence de mots). Cet instrument numérique en ligne sur l’Internet nous a permis de réaliser une approche assez précise des occurrences lexicales des deux derniers siècles. Ce logiciel qui manipule un corpus de 5 millions de livres numérisés est à la fois linguistique et historique. Il offre en effet des possibilités nouvelles pour apprécier et expliquer l’histoire du 19ème siècle français entre mythe et réalité.La problématique centrale de cet article a donc été la suivante : dans quelle mesure peut-on dire que les nouvelles technologies linguistiques permettent d’obtenir un autre re- gard sur l’histoire dite traditionnelle d’un pays ? Et plus avant encore : dans quelle mesure peut-on dire aussi qu’une analyse structurelle macro-lexicale peut débusquer des représen- tations inédites et constitutives gravitant autour des « Grands Hommes » liés naturellement à l’histoire événementielle ou des positivistes d’un pays ?Les données obtenues ont permis de construire des courbes d’occurrences lexicales (nommées N-grammes) qui nous ont donné accès à un monde numérique jusqu’ici caché. Cet outil nous a permis surtout de voir un double immatériel de la mémoire de l’humanité car il offre l’accès à des traitements algorithmiques accélérés et à des enregistrements mas- sifs d’information connectés à l’édition mondiale.La science de fouilles de données (data mining), la science de réseaux (les graphes obtenus par l’Internet) et leur mise à jour par des « datas centers », tels ont été les trois pa- ramètres essentiels de cette recherche. Ces trois aspects techniques ont constitué la toile de fond de cette étude qui dispose au final de plus de 500 milliards de mots, soit environ 5 téraoctets. La création numérique de ce méga-texte réalisé par les laboratoires « Google » et l’université d’Harvard en 2010 a donc ouvert des perspectives inédites entre culture et nu- mérique, d’où le néologisme récent de « Culturomique » pour nommer ce microscope d’analyse linguistique au service de l’histoire.
Educación bilingüe en Argentina – Programas y docentes
Authors: Banfi Cristina , Rettaroli Silvia , Moreno Laureana 
Published: June 2016

Actualmente, existe una gran variedad de programas de educación bilingüe a nivel mundial y Argentina no es una excepción. Allí, la etiqueta “educación bilingüe” suele aplicarse a una amplia gama de programas que abarcan diversas poblaciones y necesidades específicas.El educador se presenta como elemento clave, así como la importancia de su formación docente que, en algunos casos, ha sufrido modificaciones en los últimos años. Estos cambios se han dado de forma paulatina y como consecuencia de políticas educativas que, además, asisten en la búsqueda de docentes con perfiles específicos.Este artículo presenta un estado de la cuestión actualizado en lo referido a los programas considerados “bilingües” en Argentina. Se detallaron los objetivos y alcances de cada uno de los programas. En segundo lugar, se describieron las características de los docentes que se desempeñan en estos contextos y el tipo de formación que reciben en la actualidad. Por último, se analizaron las posibles áreas de convergencia de los programas bilingües en Argentina, a saber, la relación de poder relativa de las lenguas involucradas y las áreas de base de conocimiento que resultan indispensables para enseñar en los diversos programas de educación bilingüe de Argentina.