bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Kritisk teori, æstetik og receptionsforskning
Authors: Bondebjerg Ib 
Published: March 2016

Det er receptionsforskningens uomtvistelige fortjeneste, at den har sat
focus på modtagernes oplevelser og vurderinger. Brugerne tages tilsyne-
ladende alvorligt, i modsætning til den kritiske teori (Frankfurterskolen m.v.),
der i debatten om receptionsforskningen er blevet beskyldt for at være
formynderisk: Den tager stilling til æstetisk og indholdsmæssig kvalitet på
brugernes vegne.

I denne artikel forsøger Ib Bondebjerg at fastholde en del næsten glemte,
men fundamentale nuancer (ikke mindst mht. tekstens status i forhold til
oplevelsen) i både den kritiske teori, semiotikken og dele af receptions-
forskningen. Hermed bidrages til den diskussion om hvem der skal fast-
lægge den kulturelle og æstetiske værdi i et medieprodukt som tages op
af både Jensen, Schrøder og Skovmand i dette nummer. Indirekte viser
Bondebjerg, at der sker en afpolitisering af medierne, hvis de alene
eksisterer i en uproblematiseret relation mellem afsender og modtager.
Populært TV konstrueres jo netop så det fremtræder lyst- og spændings-
fyldt og kommer herved til at virke som et passivt spejl for modtagerne.
Hvis kunsten forråder det smertefulde og tabuiserede, bliver den ufarlig.
Mediernes eneste formål bliver da at igangsætte et på forhånd kalkuleret
ping-pong-spil mellem den enkeltes erfaringer, oplevelser og fantasier.

Heroverfor stiller Bondebjerg den demokratiske radikalisme hvor æstetik-
ken udgør et kampområde. Kunsten er med andre ord en politisk agent,
hvor både afsenderen, modtageren og samfundet selv aktivt er med i
forandringsprocessen. - "Perspektivet er at gøre modtagerne til kvalifi-
cerede producenter i videste forstand".
Bourdieu og medie/kulturforskningen
Authors: Skovmand Michael 
Published: March 2016

I den danske kulturdebat har feltet "livsstil" næsten udelukkende
været anvendt i forbindelse med ungdomskulturforskningen, der
har ladet sig inspirere af Birminghamskolens arbejder. Det er i høj
grad den franske kultursociolog Pierre Bourdieu´s fortjeneste, at
spørgsmålet om livsstile og de dertil knyttede forestillinger om god
og dårlig smag nu relateres til samfundsstrukturen i bred forstand.
Det sker på en måde der provokerende bryder med vores vane-
forestillinger om den kulturelle smag som noget absolut og næsten
naturgivet.

Bourdieu retter bl.a. et frontalt angreb på den i sit væsen politiske
æstetik, der får selv venstreintellektuelle til at bidrage til et elitært
kultursyn, i stedet for at arbejde for et ægte kulturelt demokrati, der
respekterer befolkningens smag og kulturelle behov. Efter en intro-
duktion til Bourdieu´s teori viser Michael Skovmand, Hvordan den
kan anvendes i analysen af konkrete medieprodukter.

"Hvordan kan folk finde på at kalde
deres søn Brian? Er de slet ikke
klar over, hvordan det placerer
både ham og dem?"
En universitetskollega.

"Smag er afsmag".
P. Bourdieu.
Fjernsynet som shaman: Om store mediebegivenheders transformative virkninger
Authors: Dayan Daniel , Katz Elihu 
Published: March 2016

Den direkte transmission af levende begivenheder har altid været TV-
mediets særlige styrke, hvad enten det drejer sig om fodboldkampe,
Lørdagskanalen eller kongebrylluper. Medieforskerne har da også
interesseret sig for fjernsynets formidling af sportsbegivenheder og
der er blevet lavet analyser af Kanaludsendelserne.

Men hverken i Danmark eller andre steder har forskerne fundet det
interessant at undersøge de store, ceremonielle mediebegivenheder.
Det er Dayan & Katz´ projekt at udfylde dette tomrum i medie- og kul-
turforskningen: Hvad er det, der fascinerer millioner ved disse TV-
ceremonier, der ofte ikke blot henvender sig til et enkelt lands seere,
men transmitteres til og ses af store dele af verden? Hvordan fungere
disse begivenheder - hvad enten det drejer sig om Præsident Kennedys
begravelse, Sadats besøg i Jerusalem, Månelandingen eller Watergate-
høringerne - ideologisk, og hvilke interesser tjener de dermed i den
politiske offentlighed?

I denne artikel, der er et bearbejdet uddrag af den bog, projektet skal
munde ud i, beskæftiger Dayan & Katz sig især med det de kalder
"transformative" mediebegivenheder, dvs. TV-ceremonier der markerer,
at et samfund står ved en tærskel mellem den herskende orden og en
ny mulig orden, og som selv er et aktivt og aktiverende bidrag til forvand-
lingen af kulturelle opfattelser og værdier.

Artiklens perpektiv er udpræget tværvidenskabeligt, idet der trækkes på
såvel kulturantropologiske (Levi-Strauss, Geertz, Turner) som filosofiske
(Bakhtin, Baudrillard), sprogteoretiske (Austin) og traditionelt samfunds-
videnskabelige/mediesociologiske (Boorstin) arbejder.

I artiklens første halvdel foretages der en afgrænsning af transformative
over for andre ceremonielle begivenheder. I anden halvdel gennemgås
de fem faser, som udgør transformative begivenheders typiske struktur.

Artiklen er bearbejdet af Jørgen Bang og Kim Schrøder. Den er oversat
af Kim Schrøder.
Musik og TV-fiktion. Eller hvad bestiller Jan Hammer egentlig i Miami?
Authors: Larsen Peter 
Published: March 2016

Hvad sker der med "underlægningsmusikken", når fjernsynets fiktive
fortællinger som i Miami Vice bliver til et diffust påskud for en løs
associering af driftsbasatte lyst- og angst-scener?

For at besvare dette spørgsmål kaster Peter Larsen først et kort blik
på musikken i den klassiske Hollywoodfilm og i den traditionelle TV-
fiktion. Han analyserer derefter tre længere musikalske sekvenser,
der eksemplificerer Miami Vice´s rockidiom, og nogle kortere musik-
segmenter, hvor den klassiske Hollywoodfilms musikbrug imiteres -
på grænsen til et "operaagtigt over-kill".

I sin bestræbelse på at komme ud over tendensen til at sætte ligheds-
tegn mellem TV-musik og musikvideo er Peter Larsens artikel en
teoretisk opfølgning af Mads Thranholms pædagogiske vink om
"Musik til billeder - billeder til musik" i MedieKultur nr. 6.
Reklamefinansieret lokal-TV som trussel imod TV2?
Authors: Mortensen Frands 
Published: March 2016

I denne artikel undersøges det, om det er muligt at finansiere lokal-TV i
Danmark via reklamer, og om en reklamefinansiering af lokal-TV vil
udgøre en trussel imod TV2´s reklameindtægter.
"Sjove film, dem ser man for at have det sjovt" - piger og drenge - mediereception og mediepædagogik
Authors: Jerslev Anne 
Published: March 2016

Med udgangspunkt i en konkret undersøgelse af en gruppe unges medie-
forbrug i og udenfor skolen påpeger Anne Jerslev eksistensen af en medie-
ungdomskultur. Den skabes til lejligheden og opløses, når filmen er færdig.

Anne Jerslev finder, at selv i skolesituationen skaber eleverne et kulturelt
rum, der imiterer fritidens lystfyldte receptionssituation, hvor lærer-elev-
hierarkiet til en vis grad er suspenderet. Det er en situation som al medie-
undervisning må tage sit udgangspunkt i.

Ud fra disse erfaringer tager hun sidst i artiklen også afstand fra den medie-
pædagogik, som betragter produktion som aktiv skaben mens sening er
passivt forbrug. Anne Jerslev finder, at det er en falsk modsætning - pro-
duktion og sening er to forskellige slags produktion.
Unge, Medier, Modernitet
Authors: Drotner Kirsten 
Published: March 2016

Kirsten Drotner fremhæver i denne artikel, at mediepædagogikken
henter sit grundlag og sin dynamik fra fritidskulturerne, men i op-
position til dem. I en undersøgelse af unges videoproduktioner i en
ungdomsskole nord for København, har hun kunnet konstatere en
stor forskel mellem de unges frivillige medieproduktion og den skole-
styrede medieundervisning.

Hun finder, at skolens mediepædagogik hviler på en kulturel nor-
mativitet, som henter sin begrundelse i modernismens avantgarde-
æstetik. Alt kommer til at dreje sig om bevidstgørelse. Derved ned-
prioriteres den æstetiske betydningsproduktion, som frembringes
på de unges egne præmisser i relation til deres hverdagsliv.

Sidst i artiklen påpeger Kirsten Drotner, at bukserne revner, hvis
man som underviser vil argumentere for, at medierne kan fungere
som pædagogiske midler, samtidig med at man ønsker at accep-
tere elevernes egne udtryk som selvgyldige mål.
Linie Medie på KDAS - om det igangværende forsøg i mediekundskab som liniefag på Københavns Dag- og Aftenseminarium
Authors: Cornelius Hans 
Published: March 2016

Den 9. -11. december 1988 blev der på Danmarks Lærerforenings kursus-
center "Skarrildhus" ved Herning afholdt en nordisk konference om "De
elektroniske billedmedier og mediepædagogikken" arrangeret af SMID. I
konferencen deltog bl.a. forskere og undervisere inden for folkeskolen,
gymnasiet og HF.

Herfra stammer denne artikel, hvor Hans Cornelius mener, at "medie-
kundskaber og - færdigheder (bør) høre til de basale klasselærerkva-
lifikationer, og altså (bør) udgøre en del af klasselæreruddannelsen".
Medier, offentlighed og marked. Kommunikation og politisk myndiggørelse i kapitalistiske demokratier.
Authors: Murdock Graham 
Published: March 2016

Der var engang, hvor enhver dansk medieanalyse indledtes med en
oblikatorisk indgangsbøn, der lige indplacerede analyseobjektet i den
Habermas´ske offentlighedsteori og -model. I de sidste ti år har offent-
lighedsteorien så for nogle stadig udgjort en nødvendig, men implicit
forståelsesramme for medieanalysen, mens den for andre har været
et irrelevant levn fra en politiserende, marxistisk fortid.
Med denne artikel forsøger Graham Murdock at sætte offentligheds-
teorien på medieforskningens dagsorden igen,uden sværttilgænge-
lige teoretiske udredninger, men i en insisteren på at massemedierne
først og fremmest - også i deres underholdende funktioner - må vur-
deres på deres rolle i den demokratiske proces.
I sin behandling af kommunikation op politisk myndiggørelse i kapita-
listiske demokratier interesserer Murdock sig naturligt nok særligt for
public service-mediernes muligheder fremover. Men hans diskussion
heraf er hverken blind for disse medieinstitutioners mangfoldige histo-
riske synder, eller for de kommercielle mediers dynamik og kreativitet.
Desuden diskuterer artiklen mediernes rolle i de moderne samfund i
lyset af de senere års kulturelle og politiske opbrud, såvel i Vest som
i Øst, hvor subnationale bevægelser stiller spørgsmålstegn ved nati-
onalstaternes enhedskultur, samtidig med at de transnationale medier
nedbryder de kulturelle landegrænser.
Artiklen er en revideret udgave af foredraget "Citizens and consumers:
Communication and empowerment in capitalist democracies", som
Graham Murdock holdt ved SMIDs årsmøde i november 1989. Den er
oversat af Karen Bredegaard.
Genrer og medier - et kort overblik
Authors: Palmer Jerry 
Published: March 2016

Det er vanskeligt at finde korte oversigter på dansk over fænomenet
"genrer og medier". Selv i det nye opslagsværk MEDIEHÅNDBOGEN
(Gyldendal 1990) leder man forgæves efter en selvstændig artikel om
genre, og henvises blot artikler om "blandingsgenrer", "film" og "journa-
listiske fortællerformer". Både for at dække dette hul i medie-faglittera-
turen og for at forsyne de mere specifikke artikler om genreproblem-
stillinger i dette nummer med et indledende rids bringer vi her Jerry
Palmers lille artikel, der dels anskuer genre i et kort historisk perspek-
tiv (tilbage til Platon og Aristoteles), dels opridser nogle positioner i den
nyere debat.

Palmer diskuterer bl.a., om det er muligt entydigt at kategorisere en tekst
som tilhørende én bestemt genre, og om genretilhørsforhold skyldes
iboende træk ved teksten selv, eller er afledt af kommunikationsproces-
sen i dens helhed, specielt på modtagersiden? Artiklen, der blev præsen-
teret ved IAMCRs konference i Bled (1990) er oversat og bearbejdet af
Henning Silverbrandt.
Den sociologiske og visuelle lyd. Om radioen og radiomontagen i efterkrigstidens mediekultur
Authors: Bondebjerg Ib 
Published: March 2016

I denne artikel skriver Ib Bondebjerg radiomontagens hostorie i efterkrigs-
tiden med udvalgte eksempler fra de store mestres værker. Udviklingne
går fra den klassiske sociologiske montage over den psyko-sociologiske
til meta-montagen. Det er "en bevægelse fra det meget dokumentariske
og autenticitetsforankrede lydbillede til det mere og mere æstetisk forar-
bejdede".
Samtidig påpeger Ib Bondebjerg, hvordan radiomontagens udvirkling og
debatten om de kontroversielle montager har afspejlet såvel diskussion-
erne om, hvad radiomediet skulle bruges til, som mediekulturens udvik-
ling generelt.
Radioæstetik og analysemetode
Authors: Bruun Hanne , Frandsen Kirsten 
Published: March 2016

Radio er et vanskeligt medie både som undervisnings- og analyseobjekt.
Det skyldes dets flygtige karakter: Et lydlligt forløb i tid, hvor man ikke kan
"bladre" som i en avis eller bog. Og heller ikke anvende billedets rum- og
tidsangivelser, som ved analyser af film og TV. Billedet støtter hukommel-
sen og gør visse dele af analysen mere entydig.
Denne artikel er en række forslag til beskrivelsesmåder og begreber, der kan
anvendes ved analyse af æstetisk set komplekse radioprogrammer. Som
analyseeksempel anvendes en radiomontage, dvs. et faktuelt/dokumentarisk
registreret sæt af lyde, der monteres (ved klip og sammenkobling af flere
lydspor) til en oplevelsesmættet sammenhæng. Både metoden og begrebs-
apparatet vil imidlertid med visse tillempninger også kunne anvendes ved
andre ekspressive radioformer, f.eks. features og radiospil.
Avislæsning gennem 20 år
Authors: Bennike Sigurd 
Published: March 2016

Hvis man vil forstå udviklingen på dagbladsområdet, er det nødvendigt,
men langtfra tilstrækkeligt at kende til avisernes oplagstal; man må des-
uden have oplysninger om læserne, blandt andet deres demografiske
karakteristika: disse oplysninger findes i et "media indeks". Sigurd Ben-
nike, mangeårog drivkraft i Dansk Media Komite, præsenterer her i over-
sigtsform 20 års talmateriale med tilhørende forklaringer fra Dansk Media
Indeks. Tallene indeholder oplysninger om den andel af befolkningen der
læser hverdagsavis, læserprofilen for forskellige dagbladstyper samt en
række forskellige kontaktparametre, bl.a. dagbladenes stærke og svage
sider i forhold til andre medier, læsested og -tidspunkt.
Danske dagblade. 10 års økonomisk analyse
Authors: Degn Hans 
Published: March 2016

Den danske dagbladsbranche er præget af uro med fusioner, samar-
bejdsaftaler, opkøb og lukninger. Hans Degn, lektor ved Den Grafiske
Højskole, tager i artiklen temperaturen på branchens økonomi i perioden
1980-89. Han tegner herigennem omridset af en diagnose for branchen
og dokumenterer balndt andet, at de økonomiske vilkår for henholdsvis
provins-, regional- og landsaviser er meget forskellige; derfor hverken
foreskriver eller anbefaler han nogen bestemt kur. Men hans redegø-
relse og omfattende talmateriale, der omhandler udviklingen i avissalget,
redaktionsudgifter, annonceindtægter, produktionsudgifter m.m., giver et
sjældent indblik i dansk dagbladsøkonomi, som kan give en bedre for-
ståelse for de strukturelle ændringer, som dagspressen nødvendigvis
må gennemføre i de kommende år.
Vi beklager, at det i nogle af figurerne kan være vanskeligt at skelne de
enkelte kurver præcist; sammenholdt med den ledsagende tekst har de
dog en vis illustrativ værdi. Af hensyn til læsningen er figurerne anbragt
samlet efter artiklen.
TV-sening i 1988-91 - konkurrencen om seerne
Authors: Svendsen Erik Nordahl 
Published: March 2016

Hvad er der sket med danskernes TV-sening i de år, hvor de har haft
adgang til 2 danske TV-kanaler? Eller sagt med andre ord, hvordan har
konkurrencen om seerne udviklet sig?
Siden oktober 1988, da TV2 begyndte, har DR og TV2 samarbejdet om
indsamlingen af daglige oplysninger om TV-forbruget. Derfor er det muligt
at få et overblik over, hvor mange seere den enkelte kanal dagligt er i
kontakt med (dækningen), hvor lang tid befolkningen i gennemsnit bruger
på kanalen (seertiden) og hver enkelt kanals andel af den samlede seer-
tid.
Alle seertal er hentet fra AIMs interviewundersøgelser af 500 personer.
Fra 1.1.1992 er TV-selskaberne gået over til at anvende AGB Gallerups
elektroniske TV-Meters (panel på 500 husstande med ca. 1200 personer).
De foreliggende testdata fra december 1991 viser mindre forskelle mellem
DR og TV2 end AIM-tallene i artiklen.
Nedenstående artikel er også trykt i "Medieforskning i Danmarks Radio
1990".
Unge, musik og radio
Authors: Tortzen Anne 
Published: March 2016

Mens unges brug af billedmedier har fået megen opmærksomhed de
senere år, er radioen blevet overset. Radioen er for de unge først og
fremmest et musikmedie og er som sådan et af de vigtigste medier i de
unges liv. Danmarks Radios Medieforsknings afdeling har gennem en
kvalitativ analyse af de 16-19 åriges brug af radio, set i sammenhæng
med uddannelse og musiksmag. For de unge bærer radioen både
musikken og andre kulturelle signaler: Programværternes roller, præ-
sentationsformerne osv.. Derfor kan musik og radio betragtes som en
vigtig del af det kulturelle rum, hvor unge bearbejder hverdagslivets
erfaringer og udtrykker deres identitet.
Balladen om musikken - profilen og segmenterne i Danmarks Radio
Authors: Bonde Lars Ole 
Published: March 2016

Lars Ole Bonde skrev i MedieKultur nr.15 (tema: radio) to artikler om DR
og musikken. I den største af disse, der diskuterede hvorledes DR plan-
lagde sin musik (DR´s musik-"policy"), var der faldet et skema ud. Med
udgangspunkt i dette skema samles der i nærværende artikel nogle tråde
op og vi får Lars Ole Bondes kommentar til DR´s seneste programstruk-
turomlægning pr.1.1.92.
Spørgsmålet om hvorledes DR bruger lyttertal og såkaldte segmentana-
lyser belyses i det foranstående interview med to musikchefer i DR. Tek-
nikken bag segment-metoden forklares i denne artikel.
Pladebranchen - om den ændrede mediesituation i Danmark
Authors: Bonde Poul Martin 
Published: March 2016

Lanceringen af nye plader i radio og TV er afgørende elementer i mar-
kedsføringen. Den danske pladebranche var sen til at udnytte de nye
muligheder som åbnede sig med lokalradioerne i 1983 - men i dag giver
en kombination af henved 50 store lokalradioer og tre TV-kanaler (DR,
TV2 og TV3) samt i mindre omfang satellitkanalerne, helt nye muligheder
for at få nye musiknavne frem i publikums øre- og øjenhøjde.
Det har givet uoverskuelighed med indtil videre også en ny alsidighed og
vitalitet i pladeproduktionen i Danmark. Både med hensyn til de unges
rock og den bredere folkelighed med Jodle Birge osv.. Poul Martin Bonde
er free-lance musikkonsulent og -skribent og rapporterer her fra er sted
midt mellem publikum og dansk medie- og musikindustri.
Public relations i et overkommunikeret samfund
Authors: Christensen Jesper Højbjerg 
Published: March 2016

Vi har aldrig før været så overfodret med kommunikation. Jesper
Højbjerg Christensen, direktør for Advice Ledelses- og Kommuni-
kationsrådgivning A/S, diskuterer i artiklen som praktiker med kom-
munikationsreoretisk baggrund, hvordan det kan sikres, at man
inden for kommunikations- og public relations-branchen ikke bare
kommunikerer som propagandamaskiner - mere og mere - men
hellere går i dialog og kommunikerer mindre, og bedre. Han peger
på, at vi i fremtiden, bl.a. takket være sammenhængne mellem høj
uddannelse og avanceret teknologi, får mulighed for at udfolde
mere symmetriske kommunikationsformer og konsensus-funderet
dialog. Som sit bidrag til at udrydde forvirringen om, hvad public
relation egentlig er, opstiller han - uden større tiltro til, at man kan
skabe en "teori" om PR - ud fra praksis fire forskellige måder at
dyrke public relations på.
Medieforskning i Frankrig - institutioner, indfaldsvinkler, forfatterskaber og tidsskrifter
Authors: Frandsen Finn , Kolstrup Søren 
Published: March 2016

Dansk Medieforsknings internationale orientering har siden 1970´erne
været præget af skævheder. I den ideologikritiske periode hentede man
"kritisk teori" og "offentlighedsteori" i vesttyske socialforskningsmiljøer.
1980´ernes interesse for modtagerperspektivet bevirkede at man i høj
grad søgte inspiration i amerikanske traditioner som "uses and gratifi-
cations" og medie-etnografi. Hvad angår andre landes medieforsknings-
traditioner, så lider danske medieforskere af en kollektiv blind plet.
MedieKulturs redaktion er derfor glad for at kunne bringe Finn Frandsen
og Søren Kolstrups oversigtsartikel om fransk medieforskning, der kig-
ger på de institutioner i Frankrig, hvor der drives medieforskning; de
indfaldsvinkler der er de mest fremherskende i denne forskning; de
mest omdiskuterede forfatterskaber; og endelig de franske tidsskrifter
inden for området. Forhåbentlig kan den medvirke til at åbne øjnene for
kvaliteterne i den medieforskning, der findes uden for den "mainstream",
der finder nåde for de anglo-amerikanske forlags øjne.
Medieetnografi og kvalitativ metode
Authors: Rasmussen Tove Arendt 
Published: March 2016

Udviklingen af et metodisk fællesskab mellem samfundsvidenskab og
humaniora op gennem 80´erne har haft gode vækstbetingelser inden
for medieetnografien. Artiklen gennemgår i hovedtræk den prægnan-
te udvikling modtagerforskningen med rod i humaniora og cultural
studies-traditionen har gennemgået. Hvor den tidligere var funderet i
interessen for at afdække sammenhænge mellem medieindhold og
seeroplevelse, har medieetnografien udviklet en sensibilitet over for
TV-sening som en mangfoldig, kulturel proces. Artiklens tyngdepunkt
ligger i en diskussion af de metodiske problemer, forskeren konfron-
teres med, når mangfoldigheden af tekstuelle, situationelle og kontek-
stuelle perspektiver på receptionsproces og betydningsdannelse på
én gang inddrages i de medieetnografiske studier.
Origin and evolution of GATA2a and GATA2b in teleosts: insights from tongue sole,Cynoglossus semilaevis
Authors: Liu Jinxiang , Jiang Jiajun , Wang Zhongkai , He Yan , Zhang Quanqi 
Published: March 2016

Background.Following the two rounds of whole-genome duplication that occurred during deuterostome evolution, a third genome duplication occurred in the lineage of teleost fish and is considered to be responsible for much of the biological diversification within the lineage. GATA2, a member of GATA family of transcription factors, is an important regulator of gene expression in hematopoietic cell in mammals, yet the role of this gene or its putative paralogs in ray-finned fishes remains relatively unknown.Methods.In this study, we attempted to identify GATA2 sequences from the transcriptomes and genomes of multiple teleosts using the bioinformatic tools MrBayes, MEME, and PAML. Following identification, comparative analysis of genome structure, molecular evolution rate, and expression by real-time qPCR were used to predict functional divergence of GATA2 paralogs and their relative transcription in organs of female and male tongue soles (Cynoglossus semilaevis).Results.Two teleost GATA2 genes were identified in the transcriptomes of tongue sole and Japanese flounder (Paralichthysolivaceus). Synteny and phylogenetic analysis confirmed that the two genes likely originated from the teleost-specific genome duplication . Additionally, selection pressure analysis predicted these gene duplicates to have undergone purifying selection and possible divergent new functions. This was supported by differential expression pattern of GATA2a and GATA2b observed in organs of female and male tongue soles.Discussion.Our results indicate that two GATA2 genes originating from the first teleost-specific genome duplication have remained transcriptionally active in some fish species and have likely undergone neofunctionalization. This knowledge provides novel insights into the evolution of the teleost GATA2 genes and constituted important groundwork for further research on the GATA gene family.