bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
The next step: intelligent digital assistance for clinical operating rooms
Authors: Miehle Juliana , Ostler Daniel , Gerstenlauer Nadine , Minker Wolfgang 
Published: August 2017

AbstractWith the emergence of new technologies, the surgical working environment becomes increasingly complex and comprises many medical devices that have to be taken cared of. However, the goal is to reduce the workload of the surgical team to allow them to fully focus on the actual surgical procedure. Therefore, new strategies are needed to keep the working environment manageable. Existing research projects in the field of intelligent medical environments mostly concentrate on workflow modeling or single smart features rather than building up a complete intelligent environment. In this article, we present the concept of intelligent digital assistance for clinical operating rooms (IDACO), providing the surgeon assistance in many different situations before and during an ongoing procedure using natural spoken language. The speech interface enables the surgeon to concentrate on the surgery and control the technical environment at the same time, without taking care of how to interact with the system. Furthermore, the system observes the context of the surgery and controls several devices autonomously at the appropriate time during the procedure.
A Fast Segmentation and Efficient Slice Reconstruction Technique for Head CT Images
Authors: Thasneem A.A. Haseena , Sathik M. Mohamed , Mehaboobathunnisa R. 
Published: August 2017

AbstractThe three-dimensional (3D) reconstruction of medical images usually requires hundreds of two-dimensional (2D) scan images. Segmentation, an obligatory part in reconstruction, needs to be performed for all the slices consuming enormous storage space and time. To reduce storage space and time, this paper proposes a three-stage procedure, namely, slice selection, segmentation and interpolation. The methodology will have the potential to 3D reconstruct the human head from minimum selected slices. The first stage of slice selection is based on structural similarity measurement, discarding the most similar slices with none or minimal impact on details. The second stage of segmentation of the selected slices is performed using our proposed phase-field segmentation method. Validation of our segmentation results is done via comparison with other deformable models, and results show that the proposed method provides fast and accurate segmentation. The third stage of interpolation is based on modified curvature registration-based interpolation, and it is applied to re-create the discarded slices. This method is compared to both standard linear interpolation and registration-based interpolation in 100 tomographic data sets. Results show that the modified curvature registration-based interpolation reconstructs missing slices with 96% accuracy and shows an improvement in sensitivity (95.802%) on par with specificity (95.901%).
Relation of insulin resistance to neurocognitive function and electroencephalography in obese children
Authors: Akın Onur , Eker İbrahim , Arslan Mutluay , Yavuz Süleyman Tolga , Akman Sevil , Taşçılar Mehmet Emre , Ünay Bülent 
Published: August 2017

AbstractBackground:Childhood obesity may lead to neuronal impairment in both the peripheral and the central nervous system. This study aimed to investigate the impact of obesity and insulin resistance (IR) on the central nervous system and neurocognitive functions in children.Methods:Seventy-three obese children (38 male and 35 female) and 42 healthy children (21 male and 21 female) were recruited. Standard biochemical indices and IR were evaluated. The Wechsler Intelligence Scale for Children-Revised (WISC-R) and electroencephalography (EEG) were administered to all participants. The obese participants were divided into two groups based on the presence or absence of IR, and the data were compared between the subgroups.Results:Only verbal scores on the WISC-R in the IR+ group were significantly lower than those of the control and IR– groups. There were no differences between the groups with respect to other parameters of the WISC-R or the EEG. Verbal scores of the WISC-R were negatively correlated with obesity duration and homeostatic model assessment-insulin resistance (HOMA-IR) values. EEGs showed significantly more frequent ‘slowing during hyperventilation’ (SDHs) in obese children than non-obese children.Conclusions:Neurocognitive functions, particularly verbal abilities, were impaired in obese children with IR. An early examination of cognitive functions may help identify and correct such abnormalities in obese children.
Diagnostic value of perinatal autopsies: analysis of 486 cases
Authors: Neşe Nalan , Bülbül Yeşim 
Published: August 2017

AbstractAim:Autopsy is a beneficial procedure to determine the cause of death and the frequency of anomalies in perinatal losses. Even in the event of an autopsy not providing any additional information, completion of the procedure confirming the clinical diagnoses gives reassurance to both clinicians and parents. Here we present a 15-year archival study based on findings of perinatal autopsies.Design and methods:Four hundred and eighty-six cases from our archive were reviewed and according to the findings they were divided into three subcategories; (1) miscarriages (MCF); (2) fetuses terminated (FTA) for vital anomalies detected by prenatal ultrasonography; (3) premature or term newborns died within first month of life (neonates: NN). Autopsies were documented and classified according to week/age of cases, anomalies and causes of abortion or death.Results:Two hundred and twenty-six of 486 cases (46.5%) were in MCF group while 227 (46.7%) and 33 (6.8%) were of them in FTA and NN groups, respectively. In FTA group, the most frequent anomaly detected was neural tube defects. In NN group, prematurity related complications were the most common cause of death. The autopsy process was found valuable in 39.7% of all cases.Conclusions:We suggest that autopsy procedure is diagnostically valuable even in situations when there is USG findings that are confirming FTAs or there is no important major fetal or placental anomaly detected in MCFs.
Jezične značajke roverskih govora
Authors: Klarić Alvijana 
Published: August 2017

U radu se prikazuju fonološke, morfonološke i morfološke značajke roverskih govorâ u Istri koji su dijalektološkoj literaturi gotovo nepoznati. Roverija je naziv za područje između Svetvinčenta i Vodnjana, a obuhvaća dvadeset i dva sela koja su povezana zajedničkim jezičnim značajkama na svim jezičnim razinama, pa čine kompaktnu cjelinu. Rezultati istraživanja pokazali su da sva mjesta Roverije imaju isti govor, što su potvrdili i svi izvorni obavjesnici. Također, utvrđeno je da se istraženi govori odlikuju nizom obilježja tipičnih za većinu jugozapadnih istarskih govora te da ne posjeduju jezične posebnosti u odnosu na druge govore istoga dijalekta. Ovim je dijalektološkim opisom popunjena još jedna bjelina na dijalekatskoj karti čakavskoga narječja Istre.
Die Ballade und die Zensur im Illyrismus und im Biedermeier
Authors: Sambunjak Zaneta 
Published: August 2017

Bidermajer i ilirizam književni su pravci nastali u prilikama koje je stvorila cenzura i apsolutistička redarstvena vlast uopće. Polazeći od te činjenice u nekim smo djelima ilirizma i bidermajera ustanovili postojanje usporedivih elemenata. Međutim, vrhunac povezanosti ovih dviju književnosti pokazao se u teško prepoznatljivoj kritici tadanje vlasti i cenzure koja se skrivala u antologijskim pjesmama iz obiju književnosti. Dapače, najbolji pjesnik bidermajera, Nikolaus Lenau, u baladi "Die Drei" progovara alegorijski istodobno i o Slavenima i o cenzuri. U tome ga slijede Stanko Vraz i Ljudevit Vukotinović svojim antologijskim baladama.
Lirski prepjevi P. A. Kazalija
Authors: Košutić-Brozović Nevenka 
Published: August 2017

U uvodnom dijelu studije daje se kratak osvrt na sudbinu Kazalija za života i po smrti, iznimno punu sukoba između njegove pjesničke i pomalo bohemske naravi te crkvene i činovničke sredine u kojoj se nije snalazio. Posebno se ističe njegova za ono doba vrlo solidna književna naobrazba, njegovo dobro poznavanje stranih jezika i slabo vladanje hrvatskim, što je rezultiralo djelima koja su se tematski i idejno uklapala u suvremene trendove europskog romantizma, ali izražajno nisu bila na odgovarajućoj umjetničkoj razini. Isto vrijedi i za njegove hrvatske prepjeve europske lirike, malobrojne u odnosu na njegove što hrvatske što talijanske objavljenje i neobjavljene prijevode epske i dramske poezije (Homer, Shakespeare, Milton, Byron). Istaknimo usput da bi njegovi prijevodi na talijanski, jezik kojim je nesumnjivo bolje vladao nego hrvatskim, svakako zahtijevali ozbiljniju obradu želimo li donijeti objektivan sud o Kazalijevim prevodilačkim sposobnostima. Ovdje se pak taj sud donosi samo na temelju četiriju kratkih hrvatskih lirskih prepjeva s engleskoga (Byron, Longfellow), francuskoga (Hugo) i njemačkoga (Schiller) jezika.
Hrvatice u biografskom rječniku "Donne illustri" zadranke Itale Bogdanović (1874.-1945.)
Authors: Balić-Nižić Nedjeljka 
Published: August 2017

Zadarska slikarica i književnica Itala Bogdanović (1874.-1945.) pripada skupini zadarskih pisaca koji su stvarali na talijanskom jeziku, u sredini u kojoj su se stoljećima prožimale hrvatska i talijanska kultura. Iako njezino ime nije ostalo zapamćeno u povijesti književnosti, najviše zbog činjenice da su joj djela ostala neobjavljena, svojom djelatnošću i pristupom životu dala je europski pečat zadarskoj kulturi krajem 19. i u prvoj polovici 20. stoljeća. Njezina važnost je i u činjenici da se radi o ženi-književnici, čestoj pojavi u europskoj, ali vrlo rijetkoj u okvirima zadarske i dalmatinske književnosti tog vremena. U uvodnom dijelu rada iznose se bio-bibliografski podaci o autorici i njezinoj književnoj ostavštini koja se čuva u rukopisima Znanstvene knjižnice u Zadru, a sastoji se od jedne drame, zbirke pjesama, autobiografije i rječnika Donne illustri (1915.-1917.) s biografijama 900 slavnih žena svih vremena iz cijelog svijeta. Analizom dijelova rječnika posvećenih slavnim Hrvaticama i ženama s istočne jadranske obale, pokušavaju se otkriti djela dotadašnje dalmatinske historiografije koja su mogla poslužiti kao izvori podataka, te naglašava važnost koju uvrštavanjem u rječnik Itala Bogdanović daje hrvatskim književnicama u kontekstu stoljetnih hrvatsko-talijanskih kulturnih prožimanja i općenito povijesti europske i svjetske kulture.
Antimodernistički modernist
Authors: Kravar Zoran 
Published: August 2017

U članku se analizira Nazorova pjesma "Uskrs", objavljena u Novim pjesmama (1913), pri čemu se težište stavlja na njezine uočljive veze s jednom od nacionalističkih ideologija aktualnih u hrvatskom društvu između 1900. i Prvoga svjetskog rata. Ukazuje se i na usklađenost njezine poetske kakvoće s njezinim ideologičnim iskazima, a na kraju se njezin nacionalistički elan dovodi u vezu s antimodernističkim svjetonazorima karakterističnim za kulturu europskoga esteticizma.
Čabrajčevi književnokritički zapisi u ozračju poezije i znanosti
Authors: Dorkin Mladen 
Published: August 2017

U radu autor daje iscrpni pregled Čabrajčevih viđenja velikih imena hrvatske kulture: književnih znanstvenika, kritičara i pjesnika (Štefanić, Barac, Frangeš, Marjanović, Nazor, Cesarić), a tu su i dva priloga vezana za europsku književnost, esej o Stendhalu i "Osjećaj prirode u književnosti srednjega vijeka". Svaki je prilog u Čabrajčevoj interpretaciji tema za sebe; zanimljiv i originalan, kako optimumom književnoteorijskog jezika i bogatstvom književnopovijesnog sadržaja, tako i suptilnim analizama kritičkih i poetskih tekstova; a sve to oblikovano sigurnim Čabrajčevim stilom u kome se sretno isprepleću poezija i znanost.
Problemi prijevoda pripovijesti "Đavao" Marine Cvetajeve
Authors: Vidić Adrijana 
Published: August 2017

U radu se pokušalo skrenuti pažnju na nekoliko problema, odnosno problemskih kategorija koje se pojavljuju pri prijevodu s ruskog jezika na hrvatski na primjeru autobiografskog teksta Marine Cvetajeve. Rad ne nastoji biti dijelom određenog teoretskog okvira ili donijeti neke smjernice na ovom polju nego prikazati prijevod kao proces s etapama – od detektiranja problema, preko domišljanja mogućnosti adekvatnog prijevoda do izbora optimalnog među njima. Problemi vezani uz taj tekst su podijeljeni u pet proizvoljnih problemskih kategorija. Prva od njih bavi se autoričinim neologizmima i mogućnostima prevoditeljskih iznalaženja. Druga ima za cilj ukazati na različite varijante prijevoda jedne riječi koja nema jednak gramatički rod u dvama jezicima, ovisno o njenoj funkciji. Treća dodaje nekoliko primjera vezanih uz uvijek aktualnu temu nemogućnosti kulturne prevodivosti te pokazuje put dokompromisnih rješenja. Dvije konačne se bave rimom u prozi i ortografskim problemima.
Bilješke o naglasku Kašićeve gramatike
Authors: Kapović Mate 
Published: August 2017

U članku se govori o naglasnom sustavu u gramatici Bartola Kašića. Autor tvrdi da se iz Kašićeva načina bilježenja naglasaka ne može izvući zaključak da je posrijedi tronaglasni sustav. Govori se o načinu Kašićeva bilježenja naglasaka, a pogotovo o "knjiškom" povlačenju naglaska u riječima poput gláva. Zatim se navode razne zanimljive pojave iz Kašićeve akcentuacije, ponajprije arhaizmi, ali i inovacije. Posebno su zanimljivi Kašićevi oblici govoru, hoyu u prezentu n. p. c i stari naglasak inﬁnitiva kao mocchìchiu koji danas u čakavskom nije nigdje očuvan. Kašićev se naglasak uspoređuje s naglaskom današnjega paškoga govora i naglaskom drugih hrvatskih govora.
Istrorumunjske etimologije v.: pčelarstvo
Authors: Filipi Goran 
Published: August 2017

U članku se raspravlja o 16 pojmova koji se tiču pčelarstva u istrorumunjskim idiomimakoje smo prikupili na terenu uglavnom tijekom anketiranja za IrLA, a i kasnijim naknadnim provjerama. Uz prikupljene se termine dosljedno navode i slični ili isti oblici iz ir. leksičkih repertoara koje imamo na raspolaganju. Uz svaki se naziv daje i etimologija do koje se dolazi usporedbom oblika u okolnim govorima, čakavskim, slovenskim i istromletačkim. Ako je riječ domaća, daju se i paralele u ostala tri rumunjska dijalekta. Na kraju su članka kazala: I. kazalo pojmova, II. kazalo istrorumunjskih oblika, III. kazalo čakavskih oblika, IV. kazalo rumunjskih oblika, V. kazalo hrvatskih oblika, VI. kazalo slovenskih oblika, VII. kazalo oblika u drugim idiomima, VIII. kazalo etimona.
Milan begović kao kazališni kritičar i teatrolog
Authors: Sapunar Andrea 
Published: August 2017

Milan Begović je sustavno pratio kazališni život u svim sredinama gdje je boravio, u Splitu, Zadru, Beču, Hamburgu, te napose u Zagrebu, redovito pišući kritike kazališnih predstava koje je gledao. U razdoblju od 1904. do 1944., dakle u razdoblju od puna četiri desetljeća, u brojnim su hrvatskim novinama i časopisima objavljeni njegovi kazališnokritički tekstovi koji rječito govore o piščevu kritičkom odnosu prema kazališnim zbivanjima. Osim u hrvatskoj periodici Begović je o kazališnim ljudima i događajima, napose hrvatskim, pisao i u njemačkim, austrijskim, talijanskim i srpskim časopisima i novinama, doprinijevši tako poznavanju hrvatske kazališne umjetnosti izvan nacionalnih granica. Begović je autor gotovo dvije stotine kazališnokritičkih tekstova, ali i različitih drugih kazališnih osvrta, polemika, portreta kazališnih umjetnika, te teatroloških članaka, pa taj, do sada manje poznati dio bogatog stvaralačkog opusa Milana Begovića, ujedno nedvojbeno predstavlja istaknutog dramskog pisca kao nezaobilaznu i osebujnu ličnost u krugu hrvatske kazališne kritike prve polovice XX. stoljeća.
Hrvatski velikosrbi – Danko Angjelinović
Authors: Pederin Ivan 
Published: August 2017

Danko Angjelinović je s većinom svoje braće pripadao onom naraštaju hrvatskih pisaca i političara koji su se u Dalmaciji vrlo odlučno suprotstavili Austriji u doba oko Balkanskih ratova. Za razliku od većine tih ljudi koji su se poslije rata orijentirali hrvatski ili su bili Jugoslaveni hrvatskog tipa kao Milan Marjanović, Angjelinović je prionuo uz jugoslavenstvo srpskog tipa i u tom je držanju ustrajao i poslije Drugog svjetskog rata, pa je to mogao biti jedan od razloga zbog kojih on nije proganjan poslije 1945. kao većina sudionika hrvatskog otpora protiv talijanske okupacije koji su poslije 1945. ubijeni, bačeni u tamnicu ili su morali bježati. Angjelinović je bio pisac sa uočljivim odrazima nadrealizma, ali je njegova poezija često rodoljubno-jugoslavenska što je znatno umanjilo njezinu vrijednost. On je književno preživio Drugi svjetski rat zahvaljujući prije svega Živku Jeličiću čija je riječ s okusom službenosti dala podršku Angjelinoviću.
Neke značajke zamjeničke strukture u ruskom i hrvatskom jeziku
Authors: Levačić Tomislav 
Published: August 2017

U članku se daje sažet poredbeni pregled zamjeničke paradigme dvaju srodnih slavenskih jezika. U semantičkoj klasifikaciji zamjenica najznačajnija razlika je ta što u ruskom postoji termin određene zamjenice (определительные местоимения), dok se u hrvatskom zamjenice ovoga tipa ubrajaju u neodređene. U hrvatskom također ne postoji termin odrične zamjenice (отрицательные местоимения), te se i ove ubrajaju u neodređene. Druga zanimljivost je da u kosim padežima ličnih zamjenica za 3. lice jednine i množine u ruskom nije, kao u hrvatskome, svuda ostvareno н [n'] na početku kosih padeža (što potječe s kraja bivših triju prijedloga), nego postoji pravilo: kada se kosi padež upotrebljava s prijedlogom (bilo kojim), na početku ima н [n'], a kada se upotrebljava bez prijedloga, tada je bez njega.
Stil silbenskih dopreporodnih spomenika
Authors: Vigato Ivica 
Published: August 2017

U ovom radu autor proučava stilske osobitosti tekstova nastalih na otoku Silbi u razdoblju od 1613. do 1808. godine. Svi tekstovi pripadaju administrativnom funkcinalnom stilu, osim knjižice teološkoga sadržaja (Libar) koji je zasićen govorničkim stilskim izražajnim sredstavima. Autor zaključuje da je stil silbenskihdopreporodnih spomenika uvjetovan svrhom pisanja iz koje proizlaze i stilske osobitosti pojedinoga teksta, a uočeno miješanje različitih stilova unutar istoga zapisa objašnjava time što se podatci u spomenicima nisu bilježili u unaprijed zadane obrasce te su pisari nesvjesno unosili i neka subjektivna zapažanja upravo koja čine ove tekstove osobitim.
Verbalisierung der Kategorie der Possessivität und die Semantik sprachlichen einheiten: prototipische Konstruktionen mit dem Verb "Imet'"
Authors: Milovanova M. B. 
Published: August 2017

In diesem Artikel wird die universale Kategorie der Possessivität dargestellt. Am Beispiel des Verbs „imet’“ werden die prototypischen Situationen des Besitzens im Russischen, Deutschen und Tschechischen untersucht. Von einem diachronischsynchronischen Ausgangspunkt aus werden einige Besonderheiten der Repräsentation verschiedener Situationen des Besitzens in nahverwandten und nicht nahverwandten Sprachen analysiert.
Sintaktičke funkcije dugih i kratkih pridjeva u ruskom jeziku
Authors: Krneta Vesna 
Published: August 2017

Mnogobrojni opisni pridjevi u ruskom jeziku imaju dva oblika: dugi (određeni) i kratki (neodređeni). Dugi oblik - novi, nova, novo; kratki oblik - nov, nova, novo. Kratki pridjevi razlikuju se od dugih pridjeva po morfološkim osobinama (ne sklanjaju se, već samo imaju rod i broj) i sintaktičkim funkcijama (ne upotrebljavaju se u funkciji atributa). Dugi oblici nazivaju se atributivnima, a kratki predikativnima. Kratki oblici u rečenici imaju funkciju predikata. Dugi su pridjevski oblici u funkciji atributa i predikata. Kratki su oblici u pravilu svojstveni književnom jeziku. Međutim, postoje slučajevi kad je upotreba kratkoga oblika pridjeva u funkciji predikata obvezna u svim stilovima jezika, naprimjer: kratki pridjev izražava stanje u određenom trenutku ili u određenim uvjetima (Danas je ona bolesna.). Kratki pridjevski oblik u predikatu se upotrebljava uz objekt kojim se ograničava ili precizira značenje (Kći je slična ocu.). S kratkim pridjevima upotrebljavaju se zamjenički prilozi kako; tako, ovako (Kako je ona lijepa! Zimska noć je tako duga.) Navest ćemo i nekoliko primjera koji dokazuju da su se kratki pridjevi ranije koristili kao atributi: средь бела дня, по белу свету, на босу ногу.
Recepcija sovjetskoga teatra u riječkoj kazališnoj povijesti
Authors: Rosanda Žigo Iva 
Published: August 2017

Prihvaćanje teorije i tehnike glume što ih je svojim Sistemom inaugurirao K. S. Stanislavski u poslijeratnoj se hrvatskoj kazališnoj umjetnosti poistovjećivalo s priklanjanjem i odobravanjem onih ideja koje je zastupala tada dominantna politička misao. Slučaj je to i riječkoga teatra pa je o isključivo estetskom utjecaju Stanislavskoga u razdoblju prevladavajuće socrealističke književne koncepcije (tijekom kojega je i sovjetski teatar predstavljao u nas jedinu ispravnu orijentaciju u promišljanju kazališnoga čina) gotovo nemoguće govoriti. Nasljedovanje je, doduše, tek ponekih segmenata što ih je u kontekstu psihološkoga realizma zagovarao ovaj ruski redatelj i glumac u povijesti riječkih kazališnih izvedbi ipak razvidno, i to nerijetko zapravo nakon 1952. godine. Iz toga ćemo se razloga, u drugom dijelu ovoga rada, nešto više osvrnuti upravo na izvedbu dramatiziranoga Krležina romana Na rubu pameti premijerno prikazanoga u Rijeci 1965. godine.
"Istročakavština" Orlićeva prijevoda libra o jobu
Authors: Pliško Lina 
Published: August 2017

Drago Orlić je koncem 2012. predstavio javnosti svoj prijevod biblijske Knjige o Jobu – Libar od Joba (Orlić, 2012.), kako na naslovnici knjige piše, na "istročakavski". U radu se obrađuje jezik prijevoda na fonološkoj i morfološkoj jezičnoj razini. Pjesnički se jezik promatra u kontekstu jezičnih značajki jugozapadnoga istarskog dijalekta (kojemu pripada mjesni govor Mandelića, autorova rodnog sela) i govora Svetvinčenta (središta istoimene općine kojoj administrativno pripadaju Mandelići). Zaključuje se da se u jeziku prijevoda na promatranim jezičnim razinama zrcale značajke jugozapadnoga istarskog dijalekta i mjesnoga govora Svetvinčenta, pa čak i one tipične arealne značajke: prelazak početnoga prednaglasnog o > u, gubljenje početnoga nenaglašenog u (i onoga od o), protetsko v. U množinskoj paradigmi imenica svih triju rodova primijećen je neznatan utjecaj hrvatskoga standardnog jezika.