bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Antano Maceinos ugdytinio veiklumo koncepcijos interpretacija asmenybės savikūros požiūriu
Authors: Tijūnėlienė Ona , Kavaliauskienė Vanda 
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos)habilituota daktarėKlaipėdos universitetoEdukologijos katedraS. Nėries g. 5, LT-92227 KlaipėdaTel (8 64) 39 86 26El. paštas: onatij@one.lt Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėKlaipėdos universitetosocialinio darbo katedraH. Manto g. 84. LT-92294 KlaipėdaTel. (8 64) 39 85 63El paštas: Vanda.Kavaliauskiene@ku.lt Straipsnyje rašoma apie lietuvių pedagogikos klasiko Antano Maceinos pateiktos ugdytojo ir ugdytinio veiklumo ugdymo procese koncepcijos esmę. Atskleidžiama ugdytinio veiklumo samprata, filosofiniai jos pamatai. Straipsnyje skiriama vietos ugdytinio veiklumo raiškos ugdymo procese interpretacijai, veiklumo raiškos įvairiuose amžiaus tarpsniuose ypatumams.Pagrindiniai žodžiai: ugdytinis, ugdytojas, veikdinimas, veikimas, veiklumas, pedagoginė sąveika.
Bendrosios programos ir išsilavinimo standartai – kokybiško ugdymo garantas?
Authors: Duoblienė Lilija , Bulajeva Tatjana 
Published: December 2015

Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25 Straipsnyje, remiantis Švietimo ir mokslo ministerijos užsakymu atlikto tyrimo duomenimis, analizuojamos bendrosios programos ir išsilavinimo standartų (nuo atsiradimo 1994 metais jie kito keletą kartų) kaitos tendencijos. Remiantis teorinėmis įžvalgomis ir tyrimo duomenimis, straipsnyje mėginama aiškintis, ar naujos bendrųjų programų versijos yra tobulesnės ir garantuoja kokybiškesnį ugdymo procesą.
Mokslininkių karjera tiksliuosiuose moksluose ir šeima: pasirinkimas ar dermė?
Authors: Purvaneckienė Giedrė 
Published: December 2015

... Jai antrajame kurse vadovo buvo pasakyta [...], kad tu turi apsispręsti, ar gimdysi vaikus, ar užsiimsi mokslu.Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius Analizuojant teisės aktus, statistikos duomenis ir literatūros šaltinius, išryškinamas moterų trūkumas tiksliuosiuose moksluose, ypač aukštose akademinėse pozicijose. Remiantis kokybinio tyrimo „Moterų tiksliuosiuose1 moksluose ir aukštosiose technologijose karjera“ respondentų atsakymų apie šeimos ir mokslinės veiklos derinimą turinio analize, iškeliamos kliūtys moterų mokslinei karjerai.
Juozo Vaitkevičiaus kvietimas mokytojui pažinti save
Authors: Tijūnėlienė Ona , Kavaliauskienė Vanda 
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė Klaipėdos universiteto Edukologijos katedra S. Nėries g. 5, LT-92227 Klaipėda Tel. (8 64) 39 86 26 El. paštas: onatij@one.lt Docentė socialinių mokslų(edukologijos) daktarėKlaipėdos universitetoSocialinio darbo katedraH. Manto g. 84, LT-92294 KlaipėdaTel. (8 64) 39 85 63El. paštas: Vanda.kavaliauskiene@ku.ltStraipsnis grindžia J. Vaitkevičiaus kvietimo iš naujo atkreipti dėmesį į mokytojo pareigą – grąžinti į mokyklą mokinio – t. y. žmogaus, prigimtinę teisę rūpintis savimi, save pažinti, aktualumą. Tai siejama ir su mokytojo asmenybe, ir kvietimu ugdytis šias asmens charakteristikas, kaip būtinas mokytojo profesijos sudedamąsias dalis, teikiančias atramą jo profesinėje veikloje. Straipsnyje interpretuojamos įvairių autorių savęs pažinimo, kaip žmonijos pažangos veiksnio, nuostatos. Pedagoginiu požiūriu aptariama refleksija – kaip mokytojo savęs pažinimo galimybė.
Moterų ir vyrų mokslinių karjerų tendencijos Lietuvoje ir Suomijoje*
Authors: Novelskaitė Aurelija , Purvaneckienė Giedrė 
Published: December 2015

Socialinių mokslų (sociologijos) daktarė Socialinių tyrimų institutas Saltoniškių g. 58, LT-08105 Vilnius Tel. (8 685) 670 30 El. paštas: novelskaite@ktl.mii.lt Docentė socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: g. purvaneckiene@lzvk.ltStraipsnyje analizuojamos moterų ir vyrų mokslinės karjeros pokyčių tendencijos Lietuvoje ir Suomijoje. Statistinė analizė atliekama trimis lygmenimis: doktorantūros, mokslinės veiklos ir akademinės hierarchijos. Tyrimo rezultatai rodo, kad abiejose šalyse vyksta mokslo bendruomenės feminizacija. XXI a. pradžioje Lietuvoje moterys aktyviau įsitraukė į mokslo bendruomenę nei Suomijoje. Tačiau aukščiausiais akademinės hierarchijos lygmenimis moterims geriau atstovaujama Suomijoje. Tikėtina, kad šiuos pokyčius ir skirtumus tarp šalių lemia skirtingos priežastys: aktyvi lyčių lygybės moksle diegimo politika Suomijoje ir mokslo karjeros patrauklumo sumažėjimas (ir vyrų pasitraukimas iš mokslo sektoriaus) Lietuvoje.
SOLO taksonomija kaip mokinių rašinių vertinimo priemonė
Authors: Targamadzė Vilija , Nauckūnaitė Zita 
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė Vilniaus universiteto Edukologijos katedra Universiteto g. 9/1, LT-01513 Vilnius Tel. (8 5) 266 76 25 El. paštas: vilija.targamadze@gmail.com Docentė socialinių mokslų(edukologijos) daktarėVilniaus pedagoginio universitetoLietuvių kalbos didaktikos katedraT. Ševčenkos g. 31, LT- 03111 VilniusTel. (8 5) 233 08 52El. paštas: zita.nauckunaite@gmail.comStraipsnyje nagrinėjama SOLO taksonomija kaip mokinių rašinių vertinimo priemonė. Aptariamos Bloomo ir Naujoji taksonomijos ir nurodomas SOLO ir Bloomo, SOLO ir Naujosios taksonomijų sąryšingumas. Atskleidžiami SOLO taksonomijos lygmenys, pateikiama kiekvieną jų iliustruojančių pavyzdžių iš mokinių rašinių, taip pagrindžiant SOLO taksonomijos naudojimo galimybę tiems rašiniams vertinti. Išvadose paryškinamas SOLO taksonomijos potencialas tapti holistinio požiūrio į ugdymo procesą paskata.
Kritinės pedagogikos supratimas ir įtaka žinių kaupimui
Authors: Zygmantas Janete 
Published: December 2015

Doctoral studentVilnius UniversityFaculty of PhilosophyDepartment of EducologyUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. +370 645 7 82 48e-mail: janete.zygmantas@gmail.comŠio straipsnio tikslas – supažindinti su pagrindiniais žinių formavimo principais, labiausiai pabrėžiant kritinės pedagogikos, kurios šaknys, savo ruožtu, remiasi brazilų filosofo Paulo Freire’s keliamomis idėjomis, postuluojamus teorinius konstruktus.Despotiškos socialinės jėgos bandė suformuoti žmonių požiūrį į save pačius ir savo vaidmenį visuomenėje. Vis dėlto auklėjamieji veiksmai, besiremiantys žmonių išlaisvinimu iš tokių engėjiškų situacijų, suteikia jiems galimybę ne tik suvokti savo, kaip kultūros ir žinių kūrėjų, vaidmenį, bet ir savarankiškai bei atsakingai naudotis šiomis žiniomis.Kita vertus, jei žmonės netenka teisės kalbėti ir neturi galimybės susieti ankstesnių ir naujų žinių, kurios tiesiog įkalamos jiems į galvas per naratyvinį diskursą, jie prie to paprasčiausiai prisiderina ir prisitaiko. Jie neturi kito pasirinkimo, kaip tik atkurti tai, ką yra gavę ir suvokę, pasitelkdami kažkokį naivų mąstymą, lydimą magiško supratimo, kuris labai greitai išnyksta. Atsižvelgiant į tai, tokie teoriniai apmąstymai rodo, kad švietimas turi nuolatinį tikslą – suteikti mokytojams ir mokiniams (pastarieji yra nebaigusios formuotis būtybės ir vyksta jų tapsmo procesas), galimybę (at)kurti savo pačių pasaulį, save pačius ir todėl veikti kaip partneriams ir tyrinėtojams kritiniame žinių formavimo procese. Jei šios pastangos bus sėkmingos, galima teigti, kad abi šalys patyrė conscientização.
Egzistencialistinė paradigma socialiniame darbe: ribos ir galimybės
Authors: Bogdanova Natalija , Švedaitė-Sakalauskė Birutė 
Published: December 2015

Socialinio darbo magistrėVilniaus miesto Socialinės paramos centroPagalbos priklausomiems asmenims tarnybossocialinė darbuotojaKauno g. 3, LT-03212 VilniusEl. paštas: n.bogdanova@spcentras.lt Socialinių mokslų (sociologijos) daktarėVilniaus universitetoSocialinio darbo katedros lektorėUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: birutesvedaite@yahoo.deStraipsnyje analizuojamas egzistencinis socialinis darbas. Remiantis dviejų originalių egzistencinio socialinio darbo teorijų (D. F. Krillo ir N. Thompsono) tyrimu, pristatomi esminiai egzistencinio socialinio darbo modelio principai bei galimybės: nuo individualaus terapinio darbo iki visuomeninių pokyčių. Straipsnyje taip pat rekonstruojamos priežastys, apsunkinančios egzistencinio socialinio darbo plėtotę praktikoje. Galima teigti, kad esminius egzistencialistinės1 paradigmos taikymo praktikoje sunkumus nulemia socialinio darbo profesijos specifika.
Moksleivių kūrybiškumo ugdymas muziejų edukacine veikla
Authors: Širiakovienė Asta , Pocevičienė Rasa 
Published: December 2015

Docentė Socialinių mokslų (edukologijos) daktarė Šiaulių universiteto Meno edukologijos katedra P. Višinskio g. 25, LT-76351 Šiauliai Mobil. tel. (8699) 2 79 15 El. paštas: sasta23@gmail.comDocentė socialinių mokslų(edukologijos) daktarėŠiaulių universitetoEdukologijos katedraP. Višinskio g. 25, LT-76351 ŠiauliaiMobil. tel. (8612) 6 84 06El. paštas: rasa.poceviciene@gmail.com Straipsnyje aptariamos muziejaus edukacinės aplinkos teikiamos mokinių ugdymo organizavimo galimybės. Pateikiama pedagogų požiūrio į muziejų edukacinę veiklą analizė, atskleidžiant mokinių kūrybiškumo tobulinimo prielaidas. Taip pat pateikiama Šiaulių „Aušros“ muziejaus edukacinių programų turinio analizė mokinių kūrybiškumo ugdymo aspektu. Tyrimo rezultatai yra aktualūs siekiant sudaryti platesnes galimybes kūrybiškumui tobulinti muziejų edukacine veikla.
Iššūkis profesiniam orientavimui – naujos profesijos darbo rinkoje
Authors: Nazelskis Eugenijus 
Published: December 2015

Socialinių mokslų daktarasVilniaus universiteto Tarptautinio verslo mokyklaSaulėtekio al. 22, LTLT-10225 VilniusTel. (8 5) 236 68 89El. paštas: e.nazelskis@gmail.ltStraipsnyje nagrinėjamas profesinio orientavimo visuminės reikšmės didėjimas darbo rinkos sąlygomis. Pagrindžiama, jog profesinio orientavimo teorinės ribos plečiasi, nes darbinės veiklos organizacijos tampa neatsiejama visos profesinio orientavimo sistemos dalimi. Akcentuojama, jog vykstančių pokyčių sąlygomis aktualėja naujų profesijų įtraukiamas į darbo rinką. Profesijų kaita, naujų profesijų atsiradimas darbo rinkoje, asimetrija tarp darbo pasiūlos ir paklausos – papildomi profesinio orientavimo iššūkiai. Atsižvelgiant į naujų profesijų prognozavimo ir įtraukimo į darbo rinką svarbą, straipsnyje konceptualiu lygmeniu pateikiami siūlymai, kaip panaudoti daugiamates informacines duomenų bazes ir OLAP technologiją.
Produktyvus mokymasis – pedagoginės sistemos bendrojo lavinimo mokykloje kaitos akstinas
Authors: Targamadzė Vilija 
Published: December 2015

ProfesorėSocialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė Vilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-O1513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: vilija.targamadze@gmail.comStraipsnyje analizuojama produktyvaus mokymosi problematika, siekiant jį atskleisti kaip bendrojo lavinimo mokyklos kaitos akstiną. Aptariama produktyvaus mokymosi metodologinė prieiga, kuri iš esmės remiasi L. Vygotskio kultūrine-istorine koncepcija, grindžiama dviem konceptais – aktualaus vystymosi zona ir artimiausia vystymosi zona. Atskleidžiama produktyvaus mokymosi kilties ir sklaidos istorija, jo tikslas ir savitumas, lyginant su tradicine bendrojo lavinimo mokykla. Pateikiama Lietuvoje parengto produktyvaus mokymosi modelio tikslas ir uždaviniai, atkreipiant dėmesį į jų savitumą palyginti su kitų šalių modeliais, produktyvaus mokymosi sąryšingumas su bendrojo lavinimo mokykla, modeliuojamos produktyvaus mokymosi įgyvendinimo Lietuvos bendrojo lavinimo sistemoje prielaidos, atkreipiant dėmesį į iššūkius šiai sistemai ir parodant produktyvaus mokymosi įgyvendinimo sudėtingumą.
Mokymasis – vertybių ugdymo veiksnys: aksiologinės prasmės įžvalgos
Authors: Vasiliauskas Romanas 
Published: December 2015

Profesorius Habilituotas socialinių mokslų (edukologijos) daktarasVilniaus edukologijos universitetoEdukologijos katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusTel. (8 5) 279 00 42Straipsnyje siekiama pagrįsti mokymosi kaip holistinio proceso aktualumą ir jo tobulinimo būtinybę informacijos, nuolatinės kaitos ir globalizacijos kontekste. Remiantis įvairių autorių tyrimais mokymas atskleidžiamas kaip kognityvinis, emocinis ir socialinis procesas, kurio aksiologiniai tikslai siejami su mokymo kokybe. Išryškinami veiksmingo mokymo ypatumai, orientuoti į prasmę ir lemiantys vertybių internalizaciją, taip pat mokymo strategija, susijusi su mokinio moraliniu, pilietinių, estetinių bruožų ugdymu.
Bendrojo ugdymo mokyklos ugdymo politika: sąvokinės erdvės kontūrų brėžtis
Authors: Bartaševičius Robertas , Targamadzė Vilija 
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologija) doktorantasVilniaus universitetoEdukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25Profesorė habilituota socialinių mokslų (edukologija) daktarėVilniaus universitetoEdukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25Pagrindinis straipsnio tikslas – išanalizuoti politikos, viešosios politikos ir švietimo politikos sampratas mokyklos lygmens švietimo politikos sąvokinės erdvės kontūrų brėžties aspektu. Straipsnyje analizuojama definicijų „policy“, „politics“ ir „polity“ vartosena ir jų įtaka „švietimo politikos“ apibrėžimui. Bandoma rasti viešosios politikos ir švietimo politikos apibrėžčių, pateiktų mokslinėje literatūroje, sąsajų. Ieškoma atsakymų į klausimą, kodėl mokyklos lygmens švietimo politiką būtų tikslinga vadinti „mokyklos lygmens ugdymo politika“. Pateikta savita mokyklos ugdymo politikos definicija suponuoja straipsnio mokslinį naujumą.
Mokytojų vertybinės orientacijos kaip jų meninės individualybės formavimosi veiksnys
Authors: Martišauskienė Elvyda , Tavoras Vilius 
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė Lietuvos edukologijos universiteto Edukologijos katedra Studentų g. 39, LT-08106, Vilnius Tel. 279 00 42 74 Docentas socialinių mokslų(edukologijos) daktarasLietuvos edukologijos universitetoMuzikos katedraStudentų g. 39, LT-08106, VilniusTel. 275 21 97Straipsnyje aptariama vertybių svarba ir transformacijos šiuolaikiniame pasaulyje, taip pat vertybinių orientacijų reikšmė meno dalykų pedagogams. Remiantis M. Rokeach metodika, pristatomi būsimų muzikos mokytojų vertybinių orientacijų tyrimo duomenys ir analizuojama jų ir meninės individualybės raiškos koreliacija. Nors nustatytas silpnas šių fenomenų ryšys, bet aptikta giluminė sąsaja leidžia teigti, kad būsimų muzikos mokytojų vertybinės orientacijos gali būti svarbus meninės individualybės formavimosi veiksnys.
Bendrojo ugdymo mokyklų ir profesinio mokymo įstaigų vaidmuo mokinių profesiniam apsisprendimui: situacija ir pagrindinės problemos
Authors: Antanaitienė Aistė , Sajienė Laima 
Published: December 2015

Edukologijos doktorantė VšĮ Kauno paslaugų verslo darbuotojų profesinio rengimo centrasKaraliaus Mindaugo pr. 11, LT-44287 Kaunas. Tel. (8 37)22 17 23El. paštas: www.kaupa.ltProfesorė socialinių mokslų daktarėVytauto Didžiojo universiteto Socialinių mokslų fakulteto Edukologijos katedra K. Donelaičio g. 52-401/402, LT-44244 Kaunas. Tel. (8 37) 327 827 http://edukologija.vdu.ltStraipsnyje pabrėžiama, kad reikia naujo požiūrio į profesinį apsisprendimą, kaip vieną iš esminių žmogaus ugdymo karjerai tikslų. Šio požiūrio esmė – dėmesio sutelkimas į objektyviuosius ir subjektyviuosius veiksnius, lemiančius žmogaus profesinį apsisprendimą. Šiomis konceptualiomis nuostatomis grindžiant profesinio apsisprendimo sampratą, svarbus uždavinys tenka žmogaus ugdymo institucijoms – sukurti tokią ugdymo karjerai sistemą, kuri sudarytų prielaidas jaunam žmogui pirmiausia pažinti save kaip asmenybę. Tačiau tyrimo rezultatai parodė, kad bendrojo ugdymo mokyklose, palyginti su profesinio mokymo įstaigomis, daugiau dėmesio skiriama profesinio apsisprendimo problematikai. Profesinio informavimo taškų vaidmuo mokyklose dar nėra reikšmingas, nes mažai dėmesio skiriama individualiam darbui su mokiniais, jų profesiniam kryptingumui nustatyti, tolesnei karjerai projektuoti. Mokyklose dirbančių psichologų, socialinių darbuotojų ir profesijos konsultantų veikla ugdymo karjerai procese yra nepakankama.
VYRESNIŲJŲ KLASIŲ MOKINIŲ PROFESINIS TAPATUMAS IR KARJEROS ADAPTYVUMAS
Authors: Pociūtė Birutė , Kairys Antanas , Urbanavičiūtė Ieva , Liniauskaitė Audronė 
Published: December 2015

Socialinių mokslų (psichologija) daktarėVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: birute.pociute@fsf.vu.ltSocialinių mokslų (psichologija) daktarasVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: antanas.kairys@fsf.vu.ltSocialinių mokslų (psichologija) daktarėVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: ieva.urbanaviciute@gmail.comSocialinių mokslų (psichologija) daktarėVilniaus universiteto Bendrosios psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: audrone.liniauskaite@gmail.comDinamiški darbo, ekonominės, socialinės aplinkos pokyčiai kelia drastiškus iššūkius individų profesinei / karjeros raidai, jų profesiniam tapatumui ir adaptyvumui. Profesinis tapatumas, apibrėždamas individo savasties sampratą pasirinktoje profesijoje, pereina sudėtingą formavimosi kelią paauglystėje, reiškiasi profesinių alternatyvų tyrimu, įsipareigojimą pasirinktai alternatyvai ir įsipareigojimų bei profesinių alternatyvų persvarstymą (Porfeli et al., 2012). Profesinis tapatumas ir karjeros adaptyvumas, kaip teigia M. Savickas (2011, 2012), yra dvi metakompetencijos, kurios leidžia individui adekvačiai reaguoti į aplinkos pokyčius. Šio tyrimo tikslas ir yra ištirti vyresniųjų klasių mokinių profesinio tapatumo raišką ir sąsajas su karjeros adaptyvumu. Tyrime dalyvavo 518 mokinių iš įvairių Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų: 209 vaikinai (40,3 proc.) ir 309 merginos (59,7 proc.). Profesiniam tapatumui ir karjeros adaptyvumui tirti buvo naudojamos Karjeros adaptyvumo skalė (CAAS) ir Utrechto tapatumo skalė (U-MICS). Gauti tyrimo rezultatai rodo, kad dvi profesinio tapatumo dimensijos – gilus tyrimas ir įsipareigojimas – teigiamai koreliuoja su visais karjeros adaptyvumo aspektais: gilus tyrimas stipriausiai susijęs su smalsumu, o įsipareigojimas susijęs su domėjimusi. Tyrimas atskleidė, kad nėra lyčių skirtumo profesinio tapatumo raiškoje. Mokinių amžius neigiamai susijęs su įsipareigojimu, tačiau akademinių pasiekimų ir įsipareigojimo koreliacija teigiama.
BENDROJO UGDYMO MOKYKLA MOKYMOSI VISĄ GYVENIMĄ KONTINUUME: VAIDMUO, FUNKCIJOS IR JŲ REALIZAVIMO GALIMYBIŲ ĮŽVALGA
Authors: Bartaševičius Robertas 
Published: December 2015

Edukologijos doktorantasVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusTel. (8 5) 266 76 25El. paštas: Robertas.Bartasevicius@fsf.stud.vu.ltStraipsnyje siekiama nustatyti, koks vaidmuo mokymosi visą gyvenimą kontinuume tenka bendrojo ugdymo mokyklai. Remiantis teorinėmis užsienio autorių (N. Longworth, J. Chapman, D. Aspin, J. Bryce, W. K. Davies ir kt.) įžvalgomis, svarstoma, kokias funkcijas galėtų prisiimti ir / ar atlikti mokykla, siekianti prisidėti prie mokymosi visą gyvenimą idėjos realizavimo ugdymo realybėje. Ypatingas dėmesys skiriamas pedagoginės sistemos ir jos elementų mokymosi visą gyvenimą mokykloje metmenų aptarčiai, akcentuojant, kad esminė ir pagrindinė bendrojo ugdymo mokyklos veikla yra ugdymas. Įžvalga apie mokyklos lygmens ugdymo politikos formavimą ir įgyvendinimą pristatoma kaip mokymosi visą gyvenimą idėjos realizavimo instituciniu ugdymo realybės lygmeniu galimybė.
PROGRAMA MULHERES MIL: A OPORTUNIDADE DE RESGATAR UM SONHO
Authors: Medeiros Ideíze Barros 
Published: December 2015

Este relatorio de experiência da execução do programa Mulheres Mil tem como objetivo analisar a implantação do programa, inserido no ano de 2012, no IFRN, campus São Gonçalo do Amarante, tendo como públco-alvo mulheres pertencentes às comunidades que apresentam vulnerabilidade, no município de São Gonçalo do Amarante/RN. Para isso, descreve-se-á a forma como o programa foi organizado na Instituição, as buscas ativas nas comunidades, as principais ações, a importância com as parcerias e os resultados obtidos. Como principais resultados, percebeu-se que o instituto passou a identificar as necessidades sociais do município, e, entre as alunas, observou-se o resgate de um somho adormecido.
Risk Assessment and Implications of Common Crupina Rust Disease for Biological Control
Authors: Bruckart William L. , Eskandari Farivar M. , Berner Dana K. 
Published: December 2015

AbstractEvaluation ofPuccinia crupinae, the causal agent of a rust disease on common crupina (Crupina vulgaris), for biological control is described. Susceptibility of accessions of common crupina that represent both varieties of the target from the five populations in the United States indicate that the disease has potential to control common crupina, but differences were noted between accessions on the basis of pustule count, yield (i.e., number and weight of achenes per plant), and shoot dry weight data after multiple inoculations. One accession from Modoc, CA, was not affected in greenhouse tests and would likely not be affected in the field if a permit to releaseP. crupinaewere granted. None of the nontarget species of 26 taxa from the tribes Cardueae and Cichoriae were symptomatic, so the pathogen is likely safe to use in North America.
МІСЦЕ ДІАГНОСТУВАННЯ БАНКРУТСТВА БАНКУ В АНТИКРИЗОВОМУ УПРАВЛІННІ ТА БАНКІВСЬКОМУ НАГЛЯДІ
Authors: Медведєва І. Б. , Казакова К. Г. , Черепаха В. В. 
Published: December 2015

Визначено сутність процесу діагностування банкрутства банку; проведено порівняння сутності понять «слабкий банк», «проблемний банк» та «неплатоспроможний банк»; на основі параметрів антикризового управління визначено взає­мозв’язок процесу діагносту­вання банкрутства із наглядо­вими функціями Національного банку України та його місце в антикризовому управлінні як елементу «оборони» кредитної організації від впливу кризи
НАСЛІДКИ ВІДМИВАННЯ НЕЛЕГАЛЬНИХ ДОХОДІВ ДЛЯ ФІНАНСОВО-ЕКОНОМІЧНОЇ БЕЗПЕКИ УКРАЇНИ
Authors: Hlushchenko O. O. , Raikhert K 
Published: December 2015

Відмивання нелегальних доходів негативно впливає на реальний сектор економіки – на обсяги виробництва, на рівень споживання, на ділову активність, відносні ціни, заощадження, зайнятість, економічне зростання. Вказаний феномен також обнулює фінансовий сектор – його ліквідність, репутацію, фінансову стійкість. Негативний вплив відмивання проявляється і у сфері публічних фінансів – ухиляння від сплати податків в особливо великих розмірах, викривлення механізмів приватизації, викривлення даних фіскальної макростатистики. Монетарний сектор національної економіки також стає ураженим значним відтоком капіталу, зростанням волатильності відсоткових ставок та валютного курсу.
ОЦІНЮВАННЯ РЕЗУЛЬТАТІВ І ВИЯВЛЕННЯ МОЖЛИВОСТЕЙ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ЗБАЛАНСОВАНОЇ РЕЗУЛЬТАТИВНОСТІ ГОСПОДАРСЬКОЇ ДІЯЛЬНОСТІ ПІДПРИЄМСТВА
Authors: Kavun S. V. , Trukhachova К. V. 
Published: December 2015

В статті запропоновано методику оцінювання результатів та виявлення можливостей підприємства щодо забезпечення збалансованої результативності його господарської діяльності. Побудовано матриці результативності господарської діяльності підприємства гостинності. Оцінено результати господарської діяльності підприємства гостинності із застосуванням матричного методу, що забезпечить формування поля результативності - системи якісних показників, які характеризують результати, ресурси і витрати господарювання підприємства. Обрані ключові показники, як фактори забезпечення збалансованої результативності господарської діяльності підприємства. Проаналізовано вплив різних факторів на величину змін елементів матриці абсолютних значень за допомогою способу ланцюгових підстановок.