bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Den iscenesatte folkelighed
Authors: Canclini Néstor Garcia 
Published: March 2016

Hvad er "det folkelige" og hvad er "folkekultur"? Néstor Garcia Canclini
har i denne artikel sat sig for at dekonstruere begrebet "det folkelige" og
beskrive den måde, forskellige grupper bruger og misbruger begrebet på.
Han analyserer tre fremherskende idéer om folkelighed: folkloristernes
romantiske idé om det oprindelige, der blev ødelagt af massekulturen,
massemediernes popularitetsbegreb og endelig populisternes - både de
højre- og venstreorienteredes - iscenesættelse af folkeligheden. Desuden
ser han på to marxistiske skolers opfattelse af forholdet mellem de
dominerende og undertrykte klasser og forskellige definitioner af folkelig-
hed. Ligesom Anamaria Fadul argumenterer Canclini for nødvendigheden
af en ny, tværdiciplinær forskning, som opfanger kompleksitet og flerty-
digheder i forholdet mellem de undertrykte og dominerende og ser "det
folkelige" som en tragisk komedie med modsætninger og flertydighed
snarere end en evigt fremadskrivende episk fortælling. Artiklen er en
forkortet udgave af kapitel 5 i Canclinis bog fra 1989: "Culturas Hibridas -
Estrategias para entrat y salir de la modernidad. Mexico: Grijalbo.
Udbud og forbrug af udenlandsk TV i Danmark - en oversigt
Authors: Sepstrup Preben 
Published: March 2016

Formålet med denne artikel er at give et aktuelt billede - baseret på for-
holdene i 1993-94 - af udenlandsk TV´s rolle i Danmark gennem en
kvantitativ beskrivelse af "TV-landskabet" og udbudet og forbruget af
TV, totalt, fordelt på programkategorier og på national oprindelse.
Artiklen er i helt overvejende grad faktuel. I Sepstrups "Udenlandsk TV"
(1995) forsøges resultaterne relateret til periodens mediepolitik og ak-
tuelle kulturpolitiske problemstillinger, mens der her alene er tale om en
begrænset påpegning af resultater, der er specielt relevante for aktuelle
kultur- og TV-politiske problemstillinger.
Tre paradigmer i medieforskningen
Authors: Meyrowitz Joshua 
Published: March 2016

I en tid med stadig flere typer medier og hvor medieforskning dækker
snart sagt alle mulige forskningsområder, giver Joshua Meyrowitz´
artikel et aktuelt bud på tre overordnede paradigmer for forståelsen af
medierne. Hvad er folks - særligt medieforskernes - opfattelse af medi-
erne? Forfatteren opererer analytisk med tre mediemetaforer: Medierne
som kanaler, som sprog og som miljøer. Det er konkurrende opfattelser
af medier, som forskerne ofte ikke formulerer eller erkender eksplicit.
Den manglende klarhed omkring ens mediemetaforiske grundlag fører
til uoverensstemmelser og misforståelser. Når grænserne for hver opfat-
telse derimod trækkes op, påpeger Meyrowitz, skabes samtidig ønskerne
for at forstå og bruge andre opfattelser. Den nødvendige mediemetafo-
riske brobygning for forståelse af vor tid, kan først da opstå. Artiklen er
oversat af Gunhild Wernblad.
Let your finger do the walking. Rom/sted-metaforen i on-line datakommunikasjon
Authors: Sørenssen Bjørn 
Published: March 2016

Siden introduktionen af World Wide Web og af grafiske web-browsere
har Internettet oplevet en eksplosiv vækst, og med denne vækst er
også fulgt en voksende omtale, bl.a. i de "gamle" medier. Et genkom-
mende træk i den måde, man taler om og søger at skabe mening af
Nettet, er brugen af metaforer. I denne artikel er det disse - ofte rumligt
baserede - metaforer, der bruges om og omkring Internettet, som er
genstand for analyse. Med udgangspunkt i Lakoff og Johnsons meta-
forteori og Michel de Certeaus begreber om "sted" og "rum" peges der
på, hvordan de nye metaforer afspejler bagvedliggende kulturelle om-
væltninger på Nettet.
Det virtuelle fællesskab - om en nyhedsgruppe på Internet
Authors: Gotved Stine 
Published: March 2016

Kan basale menneskelige behov for sociale fællesskaber overleve
maskinens - computerens - transformation af de sociale vilkår? Hvad
sker der når vi alle får computere, og en stadig større del af vor sociale
interaktion foregår over skærmen på skrivebordet? Kan der i virtuelle
fællesskaber skabes reelle fællesskaber? Ifølge Stine Gotved, som i
sit ph.d. projekt arbejder med at analysere computermedierede fælles-
skaber, er der ingen modsætning mellem computermediering og følel-
sesmæssigt engagement. I denne artikel, hvor hendes analyse af ny-
hedsgruppen rec.arts.books.tolkien præsenteres, udforsker hun det
virtuelle fællesskabs faktiske udtryksformer og argumenterer for, at
det interaktive miljø i "cyber space" giver nogle særlige betingelser for
opkomsten og bevarelsen af virtuelle fællesskaber, som dækker nogle
af menneskets basale behov og værdier. De klassiske krav til fælles-
skab - samtidighed i lokalitet og fysisk nærvær - er ikke nødvendige.
Sportsjournalistik
Authors: Frandsen Kirsten 
Published: March 2016

Avisen befinder sig i en hård konkurrence med de elektroniske medier
om publikums tid og opmærksomhed. I forbindelse med store sportsbe-
givenheder er det i særlig grad tydeligt, idet TV og radio her har en ræk-
ke mediemæssige fordele. Kirsten Frandsen analyserer i denne artikel,
hvordan avisjournalistikken forsøger at tilpasse sig en tværmedial dimen-
sion i sportspublikummets mediebrug. Forfatteren fremhæver markante
forskelle i såvel publikums- som rolleopfattelse mellem to avisers dæk-
ning af EM i damehåndbold i 1996. Endelig peger forfatteren på nogle
centrale vanskeligheder for avisjournalistikken, hvis målet er at udvikle
en selvstændig og kritisk sportsjournalistik.
Giv os en grænse. Om "Tæskeholdet" som æstetisk og ungdomskulturelt fænomen.
Authors: Drotner Kirsten 
Published: March 2016

Tæskeholdet er ubetinget et af de radioprogrammer, der har givet mest
genlyd inden og uden for radiomediet i nyere dansk radiohistorie. Kirsten
Drotner analyserer i artiklen programmets produktionshistorie, æstetiske
virkemidler, samt hvorledes det indgår i en ungdomskulturel diskurs.
Tolkning af seriepersoner
Authors: Pasquier Dominique 
Published: March 2016

Forfatteren analyserer på basis af et omfattende studie af ungdomsserier
på fransk TV, hvorledes et ungt publikum tolker forskellige personer i de
pågældende serier. Forfatteren undersøger, hvorledes forskellige kulturel-
le og sociale faktorer hos seeren indvirker på receptionen af serien, på tolk-
ningen af seriepersonerne i et kulturelt perspektiv. På denne baggrund
analyseres etableringen af fortolkningsfællesskaber i publikumsgruppen.
Materialet, der ligger til grund for analysen, består dels i tusindvis af fan-
breve, dels interviews med både producenter og seere.
Kommunikationsstrategier i danske sundhedsinformerende brochurer
Authors: Laursen Bo 
Published: March 2016

Hvilke kommunikationsstrategiske overvejelser ligger bag udformningen
af sundhedsinformerende brochurer? Hvori består den retoriske udform-
ning af budskaberne og hvilke genremæssige arketyper findes inden for
netop sundhedsinformerende brochurer? Dette er nogle af de spørgsmål
forfatteren besvarer i artiklens diskursanalyse af 13 danske brochurer.
Ialt 5 mikrohandlinger identificeres som genrens prototypiske rygrad og
2 arketyper opstilles, nemlig hhv. den "traditionelle" og den "moderne"
sundhedsinformerende brochure.
Telefonitis: unge danskeres brug af telefonen i IT-tidsalderen
Authors: Stald Gitte B. 
Published: March 2016

Den udbredte brug af mobiltelefoner har sat fornyet fokus på telefonens
betydning i vores tid. Som følge af den informationsteknologiske udvikling
ændrer telefonen karakter fra at være en kanal for kommunikation til at
være et medie for flere funktioner, samtidig med at dens konkrete og sym-
bolske betydning forstærkes. Dette kan i særlig grad aflæses i større børns
og unges brug af telefonen, der dels er karakteriseret ved stor selvfølgelig-
hed, dels ved at have en betydning, der rækker ud over funktioner: den er
markør af ungdomskultur, den er garant for tryghed, og den muliggør fast-
holdelse af sociale og personlige relationer. Telefonen befordrer etablering-
en af et virtuelt rum, hvor intimitet og fortrolighed er mulig. Set i lyset af den
informationsteknologiske udvikling, der har bragt e-mail, chat og andre for-
mer for on- og offline kommunikation ind i de fleste unge danskeres tilvæ-
relse, er det interessant, at telefonen har fastholdt og endog forstærket sin
betydning.
Genuin natur eller massmedial kultur i barns billedskapande. En kommentar til Bodil Havskov Jensen
Authors: Nordström Gert 
Published: March 2016

I denne lille artikel diskuterer Gert Z. Nordström læse- og skriveindlæring
kontra billedskaben og massemediebilleder. Anledningen er en bog af Bodil
Havskov Jensen; "Børns billeder. Erkendelse af form og betydning" (Borgen
1986, 272 sider). Den får nogle kritiske kommentarer hen ad vejen, men
fungerer derudover som afsæt for nogle mere principielle betragtninger af
såvel pådagogisk som videnskabsteoretisk karakter.
Receptionsforskningen i Danmark. En oversigt
Authors: Hansen Carsten Y. 
Published: March 2016

I de senere år er receptionsforskning et begreb der i stigende
grad er gået igen i strømmen af udgivelser på medieområdet.
Man kan med rimelighed tale om et paradigmeskifte i dansk
medieforskning. Receptionsforskningen er karakteriseret ved
at den, igennem empirisk anlagte undersøgelser der bygger på
åbne dybdeinterviews, søger at bestemme hvorledes mediernes
modtagere oplever medieprodukterne. Det er en Metode der
hidtil har været anvendt inden for pædagogisk, psykologisk og
sociologisk forskning. I denne oversigtsartikel gennemgår
Carsten Y. Hansen de væsentligste offentliggjorte bidrag inden
for den empiriske receptionsforskning i Danmark. De vigtigste
resultater fremdrages og metodiske problemer af mere principiel
karakter i de enkelte bidrag diskuteres. Til sidst diskuteres nogle
af de mere generelle problemer der opstår når det gamle forsk-
ningsparadigme udskiftes: Indholdsanalysens status i receptions-
analysen; den kvantitative samfundsvidenskabelige forsknings
gyldighedskrav; Medieprodukternes bevidsthedsdannende ind-
virkning på modtagerne.
Den iscenesatte TV-virkelighed
Authors: Larsen Peter Harms 
Published: March 2016

Dansk TV-historie er der skrevet meget lidt af, og om udviklingen af de
forskellige TV-genrer næsten intet. I denne artikel tegner Peter Harms
Larden et rids af de seneste 20 års TV-udvikling, hvor der er blevet eks-
perimenteret med forskellige hybridformer, som blander fiktion og fakta.

Peter Harms Larsen bruger ordet "fiktion" som overbegreb for alle former
for medieprodukter, hvor fiktions- og faktaelementer blandes sammen.
Både de engelsk inspirerede dramatiserede dokumentarprogrammer
(drama-dok) og de amerikansk inspirerede dokumentariske dramaer
(doku-drama) er således faktion, og det er tillige eksperimenterne med at
anvende rekonstruktioner i faktaprogrammer, med at bruge faktakoder i
fiktionsprogrammer, med at "punke" fortæller-instansen og med at iscene-
sætte virkeligheden i form af spontanspil eller som eksperimenter. Især
anvendelsen af iscenesat virkelighed mener Peter Harms Larsen er et
selvstændigt dansk bidrag til udviklingen af TV-faktionsgenren.

Artiklen stammer fra et undervisningsmateriale, som anvendes i Danmarks
Radios interne uddannelse. Konklusionerne i den sidste del har derfor et
videre perspektiv end de eksempler, som er nævnt i første del. Hele
materialet vil senere blive gjort tilgængeligt i bogform udgivet af Danmarks
Radios Uddannelsescenter.
TV-blandingsgenrer mellem fakta og fiktion
Authors: Stigel Jørgen 
Published: March 2016

I takt med den stigende erkendelse af, at det ligger i selve TV-mediets
"natur" at blande genrerne, vokser også nødvendigheden af en præ-
cisere forståelse af, hvorfor og hvordan genreblandingen foregår.

For at bidrage til denne afklaring bringer MedieKultur her Jørgen
Stigels leksikonprægede artikel om TV´s blandingsgenrer. Artiklen
skal ses som et supplement til den mere historisk anlagte artikel af
Peter Harms Larsen om samme emne i dette nummer.

At vi vitterlig befinder os i en afklaringsfase fremgår direkte af den
omstændighed, at de to artikler ikke er helt enige om definitioner af
den centrale terminologi, selv dér hvor de anser begreberne for at
være "rimeligt veldefinerede"!

Jørgen Stigels artikel, der kan anvendes direkte i undervisningen
f.eks. på gymnasie-/HF-niveau, vil i udbygget form indgå i Gylden-
dals Mediehåndbog (udkommet december 88).
TV-mediet, populærfiktionen og det postmoderne kulturmønster
Authors: Bondebjerg Ib 
Published: March 2016

Der er ikke nogen dansk tradition for bredere anlagte overvejelser
over TV-mediets kulturelle betydning. I konkrete analyser af indhold
og reception og ikke mindst i metodiske diskussioner er forskellige
opfattelser blevet synlige, men sjældent systematisk udfoldet.

Det sker i denne artikel. Ib Bondebjerg griber tilbage til Fiske &
Hartleys 10 år gamle klassiker "Fjernsynets sprog" og fastholder
gennem hele artiklen deres overordnede forståelse af TV som det
moderne samfunds skjald. Derved får han etableret en position,
hvorfra på en nuanceret måde kan diskutere TV-mediets muligheder
i forhold til på den ene side modernismens og den kritiske teoris nega-
tive skepsis og på den anden side postmodernismens og populær-
kulturens positive omfavnelse.

Artiklen introducerer en række synspunkter fra den amerikanske,
engelske, franske og tyske debat, tager stilling til dem og bringer
dem i spil i forhold til artiklens overordnede forsvar for TV som for-
tællende medium.
Tekst og tungers tale - interviewets betydning i receptionsanalysen
Authors: Rasmussen Tove Arendt 
Published: March 2016

Artiklen tager udgangspunkt i den verserende danske debat om recep-
tionsforskning. Både den snævre videnskabelige diskussion og den
offentlige debat i dagspressen har focuseret på de kulturpolitiske prob-
lemer, som receptionsforskningen har bragt på bane: Er det brugerne
af populærkulturens produkter eller forskeren, som bør definere kul-
turel kvalitet? Artiklen søger at komme bagom disse polemiske posi-
tioner, som står i vejen for en videreudvikling af den empiriske recep-
tionsforskning. Det betyder samtidig, at selve behovet for en kvalitativ
og empirisk modtageranalyse ikke bliver anfægtet. Kritikken af recep-
tionsforskningen retter sig mod den mest udbredte metode til frem-
skaffelse af empiriske data: "Det kvatitative forskningsinterview".
Forfatteren påpeger, at den tilsyneladende åbenhed overfor publikums
medie- og tekstanvendelse fører til nye former for determinisme i
medieforskningen. Interviewet sociologiserer medieoplevelsen, og
receptionsforskningen har svært ved at dokumentere, at samtalen
om teksten udtrykker noget om til-egnelsen af teksten.
Tegnlæsning - Tegngivning. Bemærkninger om semiologi og markedsføring
Authors: Larsen Peter 
Published: March 2016

Med udgangspunkt i et konkret eksempel fra den virkelige verden - en
politirazzia - viser Peter Larsen, hvordan de denotative og konnotative
niveauer bruges i tegngivningne som led i en markedsføring, og hvorfor
tegnlæsningne har brug for semiologien. Hvis den skal nå bag om over-
fladen til en kritisk forståelse af, hvad der er på færde. Peter Larsen
opridser tegnlæsningens hvistorie gennem de sidste 100 år og disku-
terer tegngivningen som fænomen i relation til "moderniteten". Endelig
giver Peter Larsen et bud på, hvorfor reklamebranchen pludselig er
blevet interesseret i semiologiens projekt, og påpeger faren for at dens
(altså semiologiens) kritiske potentiale dermed opsuges.
Mediekundskab som linjefag på Jonstrup
Authors: Sørensen Birgitte Holm 
Published: March 2016

Den 9. -11. december 1988 blev der på Danmarks Lærerforenings kursus-
center "Skarrildhus" ved Herning afholdt en nordisk konference om "De
elektroniske billedmedier og mediepædagogikken" arrangeret af SMID. I
konferencen deltog bl.a. forskere og undervisere inden for folkeskolen,
gymnasiet og HF.

Herfra stammer denne artikel, hvor Birgitte Holm Sørensen ser den frem-
tidige medielærer som en slags konsulent, som "kan yde hjælp og støtte
for andre lærere, som ønsker at inddrage dette nye felt i deres undervis-
ning".
Raymond Williams - et overblik
Authors: Skovmand Michael 
Published: March 2016

Raymond Williams er en af efterkrigstidens første kulturkritikere til at
sætte den moderne massekommunikation og udvikling indenfor kom-
munikationsteknologien ind i en større historisk og kulturel forståelses-
ramme uden af forfalde til kulturpessimisme.
I denne artikel giver Michael Skovmand et overblik over udviklingen i
Williams kulturkritiske forfatterskab med en fyldig oversigt over de
bøger, som er udgivet om ham efter hans død.
Danmarks Radio og de unge lyttere
Authors: Samsøe-Petersen Stefan 
Published: March 2016

Gennem de seneste år har DR mistet mange unge lyttere. Ikke fordi inter-
essen blandt unge for at lytte til radio er blevet mindre - de lytter blot til
noget andet end DR. Og de seneste lytterundersøgelser har vist, at DR's
radiopublikum i dag har en højere gennemsnitsalder end befolkningen som
helhed.
Artikel redegør for historien bag ungomsprogrammerne og prøver at frem-
lægge, hvad der i dette perspektiv har været DR´s styrke over for konkur-
renterne i forhold til de unge lyttere. Og med unge menes her unge under
20 år.
Artiklen bygger både på de erfaringer, som programpolitisk er indhøstet og
på de analyser som medieforskere i og uden for DR har foretaget af ung-
domsprogrammerne. På basis heraf diskuteres, hvad DR kan gøre i for-
hold til ungdomslytterne.
Avisens paratekst - et nyt område for medieforskningen
Authors: Frandsen Finn 
Published: March 2016

En paratekst er den "tærskel" som læseren må overskride, før han
eller hun når ind til den "egentlige" tekst - det kan være titel, forord,
dedikationer, indholdsfortegnelse el.lign. En paratekst står altså ved
siden af den egentlige tekst og foregriber og indvirker på receptionen
af den. Paratekster i aviser er et fænomen, som har grebet om sig
siden den første redaktør satte den første overskrift på spalten. Især
nutidens tabloidpresse rummer et mylder af forløbere, rubrikker, mel-
lemrubrikker, boxe etc., som hurtigt og præcist styrer læselysten i
den rigtige retning.
Denne indledning er således et eksempel på en paratekst, som har til
formål at vække den kritiske - og måske skeptiske - læsers interesse
for et interessant, men ikke ganske lettilgængeligt forskningsområde.
Den følgende artikel er en primært sprogvidenskabeligt funderet, teo-
retisk diskuterende præsentation af avisens paratekst - dens journa-
listiske status, struktur og funktion, illustreret med eksempler fra
fransk "informativ" presse. Dens mål er at etablere en terminologi på
et felt, som journalister og medieforskere hidtil har angrebet "intuitivt".
Hermed får man en basis for komparative analyser mellem avistyper
og forskellige nationale traditioner. Og man får præciseret, at tekster
og budskaber er heterogene og kontekstbundne.
Betydningsfulde øjeblikke - med modtageren i centrum
Authors: Fiske John 
Published: March 2016

TV2 har fra starten positioneret sig som en modtagerorienteret kanal.
I modsætning til DR-TV, hvor afsenderens hensigter (opdragelse,
oplysning, demokratisk debat) har været styrende for programpolitik-
ken. Når afsenderhensigten bliver det overordnede i kommunikations-
processen, kaldes det af mange bedreviden, formynderi eller skole-
lærer TV. Den historiske forankring for sådanne programopfattelser
har været diskuteret af Ib Bondebjerg i MedieKultur nr.14 og af Henrik
Dahl i nr. 15.
I konkurrencen med TV2 er DR-TV på vej væk fra sine rødder i bor-
gerlige dannelsesidealer, forestillingen som enhedskulturen og oplys-
ningstraditionen. For at give et lidt bredere perspektiv på konsekven-
serne af den modtagerorientering, som også har præget diskussionen
om receptionsforskningen i Danmark (se MedieKultur nr.7), bringer vi
her en oversættelse af John Fiskes artikel fra "Critical Studies in Mass
Communication", vol. 5: 246-251, 1988. For Fiske er modtageren det
afgørende element, når en tekst skal tillægges betydning. Hermed sæt-
ter han en ny ramme for diskussionen af hvad det er, der gør en tekst
betydningsfuld, dvs. hvad der giver den kvalitet.
John Fiske er en kontroversiel person i international medieforskning.
Efter klassikeren "Reading Television" (1978), har han placeret sig,
eller er blevet placeret som medieforskningens "enfant terrible", den
totale populismes bannerfører, der ser sund folkelig modstand, hvor
andre ser ideologisk hjernevask. Hans seneste udgivelser om popu-
lærkultur, "Reading the Popular" og "Understanding Popular Culture"
er blevet kaldt den største trussel i nyere tid mod et politisk forpligtet
"cultural studies" (Martin Barkers anmeldelse i "Magazine of Culture
Studies" nr.1, 1990). Artiklen er oversat af Mette Davidsen Nielsen.
Det gode, det dårlige og det ligegyldige - Hvordan man beskytter populærkulturen mod populisterne
Authors: Frith Simon 
Published: March 2016

I de senere år har man ofte diskuteret spørgsmålet om højkultur
over for lavkultur, eller finkultur over for populærkultur. Et ofte frem-
ført synspunkt har været, at skellet mellem dem er under nedbryd-
ning i det postmoderne samfund (se Ib Bondebjergs artikel i Medie-
Kultur nr.9). En anden vinkel har været spørgsmålet om kvalitet: Er
det ikke mere muligt at skelne mellem godt og skidt, er alt blevet
lige-gyldigt i den pluralistiske kultur? (Se artiklerne af Kim Schrøder
i MedieKultur nr.7, og Jostein Gripsruds i nr 14.)
Den britiske rocksociolog Simon Frith argumenterer imod den opfat-
telse at skellet mellem fin- og populærkultur er identisk med skellet
mellem borgerskabets "gode smag" over for arbejderklassens
"dårlige". Han plæderer i stedet for, at alle former for kulturpraksis
har deres "høje" og "lave" varianter, på tværs af traditionelle klas-
seskel. Inden for eksempelvis både rockmusik og klassisk musik,
film og varieté, må man således ifølge Frith - imod den populistiske
værdinivellering - skelne mellem et mindre "feinschmeckende "kult-
publikum" og en større skare af mere ligegyldige "forbrugere".
Artiklen er oversat fra engelsk af Kim Schrøder.
Sport i TV: Journalistik eller show?
Authors: Nielsen Niels Kayser , Qvortrup Lars 
Published: March 2016

De står i konkurrenceforhold til hinanden: De har tilsyneladende intet med
hinanden at gøre. Men som seer er man ikke i tvivl: der er tale om en sjæl-
den grad af afhængighed, hvor begge parter konstant seer og lytter til hin-
anden. Det to parter er sporten i henholdsvis DR-TV og TV2. Men hvori
består nu forskellene - og lighederne - mellem de to kanalers sportsud-
sendelser? Hvilke behov kommer udsendelserne i møde? Hvilken betyd-
ning produceres i disse udsendelser? Hvilke behov kommer udsendel-
serne i møde? Hvilke traditioner for sportsformidling ligger man i forlæng-
else af, og hvilke nyskabelser er der tale om? Hvorledes forholder det sig
til udviklingen inden for sportens verden? Det er nogle af de spørgsmål,
der trænger sig på - samman med en nærmere analyse af, hvad der på
et mere detaljeret plan kendetegner præsentationsformen i sportsudsend-
elserne i DR-TV og TV2.