bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Comuna 7 de Barrancabermeja: una propuesta paticipativa de ordenación territorial en barrios de origen informal
Authors: Molina López Luis 
Published: December 2017

La Comuna 7 de la ciudad de Barrancabermeja, está construyendo desde hace más de 10 años, una propuesta participativa de ordenación territorial con perspectiva regional, que permita disminuir los problemas de desequilibrio espacial, de segregación social y de violencia que afectan, no solo a la Comuna sino a la ciudad en general. Dentro de este marco general de análisis, el artículo busca (dentro de un marco de cualificación de la realidad social), visibilizar un proceso comunitario que ha retomado las herramientas de planeamiento urbano de la Ley 388 de 1997, para construir acciones colectivas de resistencia civil frente a los grupos armados ilegales, al tiempo que avanza en procesos de participación efectiva de sus pobladores, en la toma real de las decisiones que atañen a su propio desarrollo socio-territorial.
La Comuna 7 de la ciutat de Barrancabermeja està construint des de fa més de 10 anys una proposta participativa d’ordenació territorial amb perspectiva regional, que permeti disminuir els problemes de desequilibri espacial, de segregació social i de violència, que no només afecten a la Comuna sinó a la ciutat en general. Dins aquest marc general d’anàlisi, l’article busca (dins un marc de qualificació de la realitat social), visualitzar un procés comunitari que ha tornat a utilitzar les eines de planejament urbà de la Llei 388 de 1997, per construir accions col·lectives de resistència civil front als grups armats il·legals, al mateix temps que avança en processos de participació efectiva dels seus habitants, en la presa real de les decisions que afecten als seu desenvolupament socioterritorial.
Commune 7 from Barrancabermeja, is constructing for more than 10 years, a
participative proposal of territorial organization with regional perspectives that allow decreasing
problems of inequality of spaces, social segregation and violence that not only affects this
commune but also the city. In this general framework of analysis, this article aims (within the
framework of qualification of the social reality) to observe a communitarian process that has
took up again the tools of urban planning of the law 388, 1997. In order to construct collective
actions of civil resistance against illegal armed groups, and at the same time, the processes of
effective participation of its inhabitants that go in advance when making decisions that concerns
to its own socio- territorial development.
Ley 388 de 1997: una década de fortalecimiento legal del ordenamiento ilegal
Authors: Espinosa Rico Miguel Antonio 
Published: December 2017

Hacer un balance de una década de funcionamiento de la Ley 388 de 1997, más conocida como Ley de Ordenamiento Territorial, resulta al mismo tiempo una tarea arriesgada pero atractiva, dado que para algunos resulta muy pronto para tal ejercicio cuando para otros es apenas justo. El presente artículo examina, desde la lectura de documentos oficiales y de la experiencia propia del autor, lo ocurrido en el departamento del Tolima entre los años 1997 y 2007 en relación a la aplicación de la citada Ley, concluyendo que la motivación, válida de la misma, ha sido objeto de la manipulación perversa de los propietarios de la tierra rural y urbana fortalecido la privatización del ordenamiento del territorio.
To balance a decade since law 388, 1997 began to be valid, which is know as
Territorial Organization. This is at the same time a risky task but it has called my attention. Due
to the fact that for some authors is sooner to develop this exercise Meanwhile others think is
fair. This article examines from official documents and the author’s own experience. What
happened in Tolima’s Department between 1997 and 2007. in relation to the law cited above.
Concluding that the motivation of the wicked owners of the rural and urban lands strengthening
privatization of the Territorial Organization.
Fer un balanç d’una dècada de funcionament de la Llei 388 de 1997, més coneguda com Ley de Ordenamiento Territorial, resulta al mateix temps una feina arriscada però atractiva, donat que per alguns resulta molt aviat tal exercici i per altres és molt just. El present article examina, des de la lectura de documents oficials i de l’experiència pròpia de l’autor, el transcorregut en el departament del Tolima entre els anys 1997 i 2007 en relació a l’aplicació de l’esmentada Llei, concloent que la motivació vàlida d’aquesta ha estat objecte de la manipulació perversa dels propietaris de la terra rural i urbana, enfortint la privatització de l’ordenació del territori.
Diversidad y Ciudad
Authors: González Tamarit Luis 
Published: December 2017

El autor, considerando la diversidad y los procesos de cambio que la acompañan como
principal rasgo de la sociedad actual, reflexiona sobre la necesidad de analizar las
transformaciones urbanas vinculadas a la sociedad diversa. Gestión de la diversidad es
gobernar el cambio con criterios de respeto a la diversidad lo que, en términos de acción en la
ciudad, significa la intervención considerando las necesidades de una sociedad diversa. El
análisis sobre diversidad y ciudad está aún muy al comienzo, pero algunos estudios pioneros
sobre espacios urbanos con población inmigrante, parecen indicar esta vía de trabajo como
fértil para avanzar en el conocimiento de los requerimientos de las nuevas necesidades
urbanas y las posibles líneas de intervención. El ejemplo del espacio público es de gran interés
para comprender los procesos de generación de nuevas necesidades urbanas. Esta no es la
única cuestión a analizar
The author considers diversity and connected processes of social change as the main feature of today's society and he thinks over the suitability of analyzing urban needs created by the diverse society. Diversity management means to rule respecting diversity in all social fields that is to say we must act in the city considering the changing needs of a complex and diverse society. The knowledge on links between diversity and city is still in the beginning but some pioneering works developed in districts with high rates of immigrated population show this a right path to go forward on requirements of the new urban needs and possible courses of action in the city. What happens in urban public spaces is of great interest to understand how new urban needs are created. Still there are more cases: mosques and churches, ethnic trade and so on.
L'autor, considerant la diversitat i els processos de canvi que l'acompanyen com a principal característica de la societat actual, reflexiona sobre la necessitat d'analitzar les transformacions urbanes vinculades a la societat diversa. Gestió de la diversitat és governar el canvi amb criteris de respecte a la diversitat el que, en termes d'acció a la ciutat, significa la intervenció considerant les necessitats d'una societat diversa. L'anàlisi sobre la diversitat i ciutat està encara molt al començament, però alguns estudis pioners sobre espais urbans amb població immigrant, semblen indicar aquesta via de treball com fèrtil per avançar en el coneixement dels requeriments de les noves necessitats urbanes i les possibles línies d'intervenció. L'exemple de l'espai públic és de gran interès per comprendre els processos de generació de noves necessitats urbanes. Aquesta no és l'única qüestió a analitzar.
¿Quién paga los objetivos públicos en el urbanismo en Inglaterra, los Países Bajos y la Comunidad Autónoma Valenciana?
Authors: Muñoz Gielen Demetrio 
Published: December 2017

Cuando es el privado el que ejecuta el Planeamiento, surge la cuestión de los límites de las
prestaciones que la Administración Pública puede exigir: ¿qué infraestructuras, viviendas
sociales y equipamientos públicos han de asumir los agentes de mercado (propietarios del
suelo y promotoras inmobiliarias)? Más allá de la mera financiación de esta infraestructura, se
plantea además la cuestión de si la Administración Pública tiene o no derecho a parte o toda la
plusvalía urbanística. En el Reino Unido, los Países Bajos y España es éste un tema actual,
polémico y objeto de continuas modificaciones legales y de líneas políticas. El presente artículo
presenta datos sobre cómo ha cristalizado el reparto de los costes y de la plusvalía urbanística
en la práctica de reestructuración urbana en estos tres países. Además, plantea posibles vías
de investigación que ayudarían a mejorar el conocimiento acerca de la repercusión de la
legislación y las políticas sobre la práctica urbanística.
In those cases in which private parties develop urban sites a question arises: how far can go public bodies in asking them to contribute to public goals? Which public infrastructure –
infrastructure provision, public roads and space, public facilities and buildings, affordable and
social housing – should property developers and landowners pay? Another question arises too:
can public bodies also ask part of the economic rent that accrues from rezoning the land? This
goes further than only requiring contributions for public infrastructure. This is an alive and
polemic topic in the UK, the Netherlands and Spain, and the subject of many recent changes in
legislation and policy. This article presents empirical evidence of how in practice public and
private actors in urban regeneration pay the costs of public infrastructure and profit from the
economic rent. Further, it proposes future research lines that could help understand the
consequences of planning law and policies on the urban development practice.
Quan és el privat el que executa el Planejament, sorgeix la qüestió dels límits de les prestacions que l’Administració Pública pot exigir: quines infraestructures, habitatges socials i equipaments públics han d’assumir els agents de mercat (propietaris de sòl i promotors immobiliaris)? Més enllà del finançament d’aquesta infraestructura, es planteja a més la qüestió de si l’Administració Pública té o no dret a una part o a tota la plusvàlua urbanística. En el Regne Unit, els Països Baixos i Espanya aquest és un tema actual, polèmic i objecte de contínues modificacions legals i de línies polítiques. El present article presenta dades sobre com ha cristal·litzat el repartiment dels costs i de la plusvàlua urbanística en la pràctica de reestructuració urbana d’aquests tres països. A més, planteja possibles vies d’investigació que ajudarien a millorar el coneixement sobre la repercussió de la legislació i les polítiques sobre la pràctica urbanística.
Modelos de crecimiento urbano: estrategias de planificación y sostenibilidad en Cantabria
Authors: Nogués Linares Soledad , Salas Olmedo Henar 
Published: December 2017

El fenómeno de la dispersión urbana está modificando el modelo de ocupación del suelo de las
ciudades españolas propiciando así que ciudades tradicionalmente compactas hayan
experimentado un crecimiento disperso, que a la larga resultará ser poco sostenible. Como
solución a esta problemática se consideran los sistemas policéntricos.
Se realiza una comparación basada en el índice de Nelson de la jerarquía urbana de Cantabria
a partir de servicios y centros de trabajo, y de las relaciones de dependencia intermunicipal
para acceder al comercio y servicios. Los resultados han servido para proponer un sistema
territorial equilibrado rompiendo la progresiva tendencia de litoralización de la población y
actividades.
Finalmente se plantean medidas que fomenten la integración de las políticas de transporte, de
planificación urbanística y de ordenación del territorio, basándose en la coordinación y
cooperación administrativa y de los agentes sociales, y en la definición de estrategias a medio
y largo plazo.
Urban sprawl is now transforming the land use pattern of Spanish cities from the compact to the
dispersed city, which eventually has shown to be less sustainable. Polycentric systems based
on decentralised concentration are possible solutions for a more balanced territory.
In this paper, the urban hierarchy of Cantabria (Spain) is analyzed using a comparison based
on Nelson's index and being services, work centres, and the relations of intermunicipal
dependence to accede to retail and services the input data. The results have served to propose
a territorial balanced system, so breaking the progressive trend of coastal concentration of both
population and activities.
Finally measures that encourage transport, land use and spatial planning policies are
suggested. These measures require a higher co-operation between public administrations and
also between these and the social and economic agents , and the definition of mid- and longterm
strategies.
El fenomen de la dispersió urbana està modificant el model d’ocupació del sòl de les ciutats espanyoles, provocant que les ciutats tradicionalment compactes hagin experimentat un creixement dispers, que a la llarga resultarà ser poc sostenible. Com a solució a aquesta problemàtica es consideren els sistemes policèntrics.

Es realitza una comparació basada en l’índex de Nelson de la jerarquia urbana de Cantàbria a partir de serveis i centres de treball, i de les relacions de dependència intermunicipal per accedir al comerç i serveis. Els resultats han servit per proposar un sistema territorial equilibrat trencant la progressiva tendència de litoralització de la població i activitats.

Finalment, es plantegen mesures que fomenten la integració de les polítiques de transport, de planificació urbanística i d’ordenació del territori, basant-se en la coordinació i cooperació administrativa i dels agents socials, i en la definició d’estratègies a mitjà i llarg plaç.
Ciudad virtual, turismo, imaginario y realidad social en Puerto Vallarta, México: luces, sombras, abordajes, motines y naufragios
Authors: González Romero Daniel 
Published: December 2017

En este articulo se discute el imaginario que subyace en la construcción del modelo turístico
que se ha gestado en Puerto Vallarta. Para ello se realiza una reflexión sobre la naturaleza, los
beneficios y distorsiones que el turismo origina sobre las comunidades en donde se incardina.
El análisis pone de relieve que en Puerto Vallarta, su imagen de proyección internacional, su
estructura urbana en incluso la tipología de sus viviendas son fruto de una maquinación de
elementos importados, que no guardan relación con su naturaleza original.
In this paper the imaginary that is behind the construction of the touristic model of Puerto
Vallarta is discussed. With this aim, an analysis of the nature, the benefits and distortions that
tourism produce over the communities where it is developed is done. The results suggest that in
Puerto Vallarta, its image at international level, its urban structure and even the architecture typology of housing is built on the composition of imported elements, which have not any relation with its indigenous nature.
En aquest article es discuteix l’imaginari que subjau en la construcció del model turístic que s’ha gestat a Puerto Vallarta. Per això es realitza una reflexió sobre la naturalesa, els beneficis i les distorsions que el turisme origina sobre les comunitats on s’incardina. L’anàlisi posa de relleu que a Puerto Vallarta, la seva imatge de projecció internacional, la seva estructura urbana i inclús la tipologia dels seus habitatges són fruit d’una maquinació d’elements importats, que no guarden relació amb la seva naturalesa original.
Justificación de la necesidad de accesibilidad universal en los bienes de interés cultural: de derecho a valor
Authors: Alonso López Fernando 
Published: December 2017

Ninguna persona debería quedar excluida del acceso y conocimiento del patrimonio por motivo
de discapacidad o edad avanzada. Este artículo desgrana los argumentos legales que lo
justifican y la tendencia a armonizar los requisitos técnicos entre distintos territorios. Pero
existen otras razones: una creciente población que presenta limitaciones funcionales, una
nueva concepción de la accesibilidad más abierta y completa, donde la supresión de barreras
es un valor para toda la población y una oportunidad de aumentar la proyección económica y
social de las actividades vinculadas al conocimiento y visita del patrimonio histórico.
El artículo analiza cómo la mejora de accesibilidad está pasando de ser sólo una obligación,
poco cumplida, para con las personas con discapacidad a un conjunto de condiciones de
calidad que pueden tener repercusiones positivas en distintos ámbitos. Todo ello debe
movilizar a realizar cambios, a investigar y desarrollar tecnologías que posibiliten la
Accesibilidad Universal a los Bienes de Interés Cultural.
Any disabled or aged person should be excluded from accessing to build heritage, neither in
physical terms nor in “knowledge terms”. In this paper the legal issues behind the right to
accessibility are discussed. Beyond the legal sphere there are other may reasons why
accessibility, it is to say, an complete and open access, to all the population should be
warranted as a way to increase both the economic growth of general society and of that
activities related to the knowledge economy, and as way to create a new value.
This paper, also analyses the way in how accessibility is now starting to be seen as a package
of quality conditions with repercussions in several areas, instead of a legal obligation to be
meet. This change of perspective should help to develop new technologies to make possible the
Universal Accessibility to Cultural Heritage.
Ninguna persona hauria de quedar exclosa de l'accés y coneixement del patrimoni per motiu de discapacitat o edat avançada. L'article desgrana els arguments legals que ho justifiquen i la tendència a harmonitzar els requisits tècnics entre els diferents territoris. Però existeixen altres raons: una creixent població que presenta limitacions funcionals, una nova concepció de l'accessibilitat més oberta i completa, on la supressió de barreres és un valor per tota la població i una oportunitat d'augmentar la projecció econòmica i social de les activitats vinculades al coneixement i visita del patrimoni històric.

L'article analitza com la millora d'accessibilitat està passant d'ésser només una obligació poc complerta per les persones amb discapacitat a un conjunt de condicions de qualitat que poden tenir repercussions positives en diferents àmbits. Tot això ha de mobilitzar a realitzar canvis, a investigar i desenvolupar tecnologies que possibiliten l'Accessibilitat Universal als Béns d'Interès Cultural.
Evaluación de los niveles de accesibilidad en los entornos patrimoniales
Authors: Moral Ávila Consuelo del , Delgado Méndez Luís 
Published: December 2017

El diagnóstico de la accesibilidad en los Entornos Patrimoniales tradicionalmente no ha estado
presente en los procesos de intervención en los mismos. El objetivo de este estudio consiste en
elaborar un método de diagnóstico de la accesibilidad adecuado a sus condiciones singulares.
El método de comparación que se propone está basado en lograr el equilibrio entre las
necesidades de las personas con discapacidad en la utilización del entorno físico, y las
condiciones funcionales y de acción social de los Recintos Patrimoniales.
The diagnosis of Heritage Environments accessibility has not been traditionally present in the
processes of intervention in them. The aim of this study is to develop a methodology to make a
suitable diagnosis of accessibility to their singular conditions. The comparison method proposed
is based on achieving a balance between the needs of disabled persons in the use of the
physical environment, and functional conditions and social action in Heritage Environments.
El diagnòstic de l'accessibilitat en els entorns patrimonials tradicionalment no ha estat present en els processos d'intervenció en els mateixos. L'objectiu d'aquest estudi consisteix en elaborar un mètode de diagnòstic de l'accessibilitat adequat a les seves condicions singulars. El mètode de comparació que es proposa està basat en aconseguir l'equilibri entre les necessitats de les persones amb discapacitat en la utilització de l'entorn físic, i les condicions funcionals i d'acció social dels Recintes Patrimonials.
La ciudad del (no)poder: barraquismo contemporáneo
Authors: Sacristán Arana Irune 
Published: December 2017

Al mismo tiempo que las ciudades, y sobre todo aquellas que han apostado por una ciudad modelo
turística (el caso Barcelona), se afanan por mejorar la calidad de su Espacio Público
sobre la base difundida (e infundada) de que a través de la transformación del dicho espacio se
pueden resolver los problemas socio-económicos, el espacio privativo cae en el olvido
quedando sometido al abandono y la degradación.
Nos servimos del análisis de la evolución del fenómeno de la infravivienda en la Barcelona
moderna, desde el surgimiento de las barracas de la ciudad industrial a la proliferación de las
infraviviendas contemporáneas de la ciudad postindustrial con el objetivo de poner de
manifiesto que el fenómeno de la infravivienda en Barcelona, a menudo vinculado a la historia
del barraquismo y el régimen franquista no solo no ha sido abolido sino que es un fenómeno en
crecimiento en la ciudad “democrática”.
At the same time as cities, especially the ones that have opted for a tourism-model (the case of Barcelona), strive to improve the quality of public space due to the spread (and unfounded) idea about the capacity of urban transformation to solve socio-economic problems, the private space sinks into obscurity subjected to carelessness and degradation. We make use of the analysis of the evolution of the phenomenon of sub dwelling in the modern Barcelona, from the emergence of the shanty towns of the industrial city to the proliferation of contemporary shacks in postindustrial city in order to show that the phenomenon of sub dwelling in Barcelona, often linked to the Franco regime, has not been abolished but it is a growing phenomenon in the “democratic” city. By means of this term we refer to dwellings which don`t meet the minimum requirements so as to be considered habitable.
En sincronia amb les ciutats, i sobretot aquelles que han apostat per una ciutat model turística (el cas de Barcelona), que tenen el propòsit de millorar la qualitat del seu Espai Públic sobre la base difosa (i infundada) de què a través de la transformació del citat espai es poden resoldre els problemes socioeconòmics, l’espai privatiu cau en l’oblit quedant sotmès a l’abandonament i la degradació.

Ens servim de l’anàlisi de l’evolució del fenomen de l’infrahabitatge a la Barcelona moderna, des del sorgiment de les barraques de la ciutat industrial a la proliferació de l’infrahabitatge a Barcelona, a mesura vinculat a la història del barraquisme i al règim franquista no només no ha estat abolit sino que és un fenomen en creixement a la ciutat “democràtica”.
La construcción de la síntesis socioeconómica programa rector del desarrollo urbano en Jalisco, México
Authors: Rodríguez Rodríguez Jesús 
Published: December 2017

Es pretén presentar el procés mitjançant el qual es va integrar la síntesi socioeconòmica del Programa Estatal de Desenvolupament Urbà d'una de les unitats políticoadministratives que conformen l'estat Mexicà.
It aims to present the process by which the synthesis was integrated socioeconomic State Urban Development Programme in a political-administrative units that make up the Mexican State.
Se pretende presentar el proceso mediante el cual se integró la síntesis socioeconómica del Programa Estatal de Desarrollo Urbano de una de las unidades político administrativas que conforman el estado Méxicano.