bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Modelling the heating requirements of a residential building
Authors: KARÁCSONYI Zsolt , HANTOS Zoltán 
Published: December 2015

<p class="p1">Az épületek energiafelhasználása napjainkban központi kérdés az Európai Unióban és Magyarországon egyaránt. <span class="s1">A tervek szerint 2021-től csak </span>közel nulla energiafogyasztású épületeket lehet építeni. Magyarországon az épületek energiafelhasználása adja a teljes energiafogyasztás 50–60%-át (ez egyes források szerint 40%, pontosan megbecsülni nagyon nehéz)<span class="s1">. Az épületek fűtési energiaszükséglete a teljes energiafogyasztás </span>mintegy 40%-át teszi ki. Egy épület üzemelése során<span class="s1"> a fűtés, a meleg víz, a hűtés és a szellőztetés használ fel energiát</span> – a világítás energiaigényét lakóépületek esetén elhanyagoljuk. Az adatok<span class="s1"> és a tapasztalat is azt mutatja, hogy a magyarországi épületállomány nagyon rossz állapotban van energetikai, elsősorban hőszigetelési szempontból. </span></p><p class="p2">Egy épület energiafelhasználását két tényező befolyásolja: az épületszerkezetek hőtechnikai minősége és az épületgépészeti rendszerek hatékonysága.<span class="s2"> E cikk a hatályos számító eljárások alkalmazásával kívánja modellezni és összehasonlítani külö</span>nböző épületszerkezetű épületek fűtési <span class="s2">energiaigényét. Ehhez egy átlagos lakóépület szolgál alapul. </span>A belső lehűlő felületekhez különböző külső térelhatároló<span class="s2"> szerkezeteket rendelt</span>ünk hozzá. Az épület egyszerű geometriájából adódóan a külső <span class="s2">falak és a zárófödém szerkezetét változtattuk. Kiszámítottuk a rétegtervi </span>hőátbocsátási tényezőket, az éves fűtési energiaszükségletet és az ehhez szükséges földgáz és tű<span class="s2">zifa mennyiségét.</span></p><p class="p3">A fa könnyűszerkezetes épület esetében ~25%-kal alacsonyabb a fűtés energiaigénye<span class="s2">, mint a hagyományos téglaépületek esetében.</span></p>
Design, fabrication and operation proposals for glued-laminated timber, based on measuring and modelling results, Chapter 2: The calculation modell and its results used for determination the reasons of damaging of glued -laminated timbers
Authors: VANYA Csilla 
Published: December 2015

<p class="p1">A rétegelt-ragasztott fatartók egyre elterjedtebbé váltak az <span class="s1">elmúlt 50 évben. A megfelelő minőségű anyagokból</span> készített rétegelt-ragasztot<span class="s1">t tartók, minőségi beszerelést és üzemeltetést követően időtállóak, azonban egyre több esetben fordul elő a rétegelt-ragasztott tartók károsodása és a károsodás </span>miatt<span class="s1"> egész tetősze</span>rkezetek életveszélyessé válása. <span class="s1">A felmerülő problémák</span> miatt Magyarország je<span class="s1">lentősebb</span>, rétegelt-ragasztott tartók a teherhordó szerkezettel készült komplexumait felmérték. A tartók rétegrepedésit és egyéb tönkremeneteli problémáit az épületek üzemeltetési jellegzetességeinek figyelembevételével határozták meg. A hibák ok-okozati összefüggéseit mérésekkel és számítási eljárásokkal vizsgáltuk. Ezek után az összes tapasztalatból iránymutató következtetések és javaslatok születtek, a tervezésre, a gyártásra és az üzemeletetésre vonatkozóan. </p>
A Random-Model Approach to QTL Mapping in Multiparent Advanced Generation Intercross (MAGIC) Populations
Authors: Wei Julong , Xu Shizhong 
Published: December 2015

Abstract
Most standard QTL mapping procedures apply to populations derived from the cross of two parents. QTL detected from such biparental populations are rarely relevant to breeding programs because of the narrow genetic basis: only two alleles are involved per locus. To improve the generality and applicability of mapping results, QTL should be detected using populations initiated from multiple parents, such as the multiparent advanced generation intercross (MAGIC) populations. The greatest challenges of QTL mapping in MAGIC populations come from multiple founder alleles and control of the genetic background information. We developed a random-model methodology by treating the founder effects of each locus as random effects following a normal distribution with a locus-specific variance. We also fit a polygenic effect to the model to control the genetic background. To improve the statistical power for a scanned marker, we release the marker effect absorbed by the polygene back to the model. In contrast to the fixed-model approach, we estimate and test the variance of each locus and scan the entire genome one locus at a time using likelihood-ratio test statistics. Simulation studies showed that this method can increase statistical power and reduce type I error compared with composite interval mapping (CIM) and multiparent whole-genome average interval mapping (MPWGAIM). We demonstrated the method using a public Arabidopsis thaliana MAGIC population and a mouse MAGIC population.
Protinės veiklos aktyvinimo prielaidos mokomajame procese
Authors: Juodraitis Adolfas 
Published: December 2015

Docentas socialinių mokslų (edukologijos) daktarasŠiaulių universitetoSocialinės gerovės ir negalės studijų fakultetasP. Višinskio g. 25, LT-76285 ŠiauliaiTel. (8-41) 595 732El. paštas: sppkatedra@cr.su.lt Individualiam ir socialiniam asmenybės funkcionavimui užtikrinti reikšminga sąlyga yra pirmiausia įvairios mokomosios informacijos kaupimas ir tikslingas bei laiku jos atgaminimas. Empirinių tyrimų konstatuota, kad tai sudėtinga veikla įvairaus psichofizinio išsivystymo lygio moksleiviams, ypač turintiems protinės raidos sutrikimų todėl mneminės veiklos aktyvinimo būdų paieška yra aktuali problema. Straipsnyje pateikiamas eksperimentinis trijų dalyių tyrimas, kuris parodė, kai raidos sutrikimų neturintys moksleiviai, tiek ir protinės raidos sutrikimų turintys moksleiviai susiduria su daugeliu sudėtingø problemų, jiems būna lengviau įsiminti atliktą veiksmą, taip pat gerėja ir abiejų tiriamųjų grupių veiksmo rezultato prisiminimo produktyvumas.Gautų duomenų analizė leidžia teigti, kad pedagoginėje praktikoje taikomi prisiminimo procesų aktyvinimo būdai lemia moksleivių, taip pat ir sutrikusios protinės raidos, aukštesnį informacijos įvaldymo ir išsaugojimo lygį.
Nepamokinė veikla kaip sutrikusio regėjimo paauglių socialinių įgūdžių ugdymo veiksnys
Authors: Raudeliūnaitė Rita 
Published: December 2015

Lektorė, socialinių mokslų (edukologija) daktarėMykolo Romerio universitetoSocialinio darbo katedraAteities g. 20, LT-08303 VilniusEl. paštas: ritara@takas.lt Iškeliama regėjimo neįgalumą turinčių paauglių socialinių įgūdžių ugdymo problema, kaip svarbi asmens socialinės integracijos į visuomenę sąlyga. Straipsnyje svarbiausias dėmesys skiriamas nepamokinei veiklai, kaip svarbiam pedagoginiam veiksniui, determinuojančiam socialinių įgūdžių raidą. To siekiant atskleidžiamas veiklos tikslingumo, asmeninio ir socialinio reikšmingo savarankiškumo ir santykių humaniškumo ryšys su socialiniais įgūdžiais (intrapersonaliniais, interpersonaliniais bei veiklos ir bendradarbiavimo). Nemažai vietos straipsnyje skiriama sutrikusio regėjimo paauglių nepamokinės veiklos ypatumams atskleisti.
Šokio gebėjimų raiškos ypatumai ankstyvos paauglystės metais
Authors: Banevičiūtė Birutë 
Published: December 2015

Asistentė, socialinių mokslų (edukologijos) doktorantėVilniaus pedagoginis universitetasKultūros ir meno edukologijos institutoMeninio ugdymo katedraStudentų g. 39, LT-08106 VilniusTel.: (8 5) 275 70 96, 8 6 104 84 08El. paštas: birute@atviramokykla.net Straipsnyje nagrinėjama šokio gebėjimų raiškos ypatumai ankstyvos paauglystės metais. Diagnostinio tyrimo metu nustatyti šokio gebėjimų raiškos požymiai bei diagnostiniai lygmenys. Tyrimo duomenys parodė, kad neturėjusiems kryptingo pedagoginio poveikio tiriamiesiems yra būdingas žemas šokio gebėjimų lygmuo, o ryškesnius gebėjimus, jų atskleidimą lemia turima mokinių šokio patirtis ir šokio veiklos pobūdis.
Vaikų (9–12 m.) vasaros laisvalaikio edukacinis diskursas tėvų, kaip suaugusiųjų, koncepcijų kontekste
Authors: Juodaitytė Audronė 
Published: December 2015

Profesorė socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarėŠiaulių universiteto Edukologijos fakultetasEdukacinių tyrimų mokslinio centro direktorėP. Višinskio g. 25, LT-76285 ŠiauliaiTel. 8 41 59 57 46El. paštas: etmc@cr.su.lt Straipsnyje analizuojamas vaikų vasaros laisvalaikio socialinis, edukacinis diskursas išryškinant tėvų, kaip suaugusiųjų, koncepcijas. Apibūdinama per pokalbį su tėvais gauta informacija. Atliekama tekstų kontent analizė ir išskiriamos tėvų koncepcijos, kurios leidžia teigti apie vaikų laisvalaikio esmės edukacinio prasmingumo suvokimą. Kokybinis tyrimas atskleidė, jog tėvai vaikų vasaros laisvalaikį supranta kaip jų užimtumą ir siekia kontroliuoti veiklos pasirinkimo galimybes. Todėl vasarą tėvai nesudaro vaikams reikiamų sąlygų, kad jie įgytų patirties, kaip prasmingai leisti laisvalaikį. Diskurso kontent analizė išryškino, jog tėvams yra būtinos švietimo programos vaikų laisvalaikio edukacinio reikšmingumo klausimais.
Didaktinės problemos bendrojo lavinimo mokykloje – pedagogų rengimo kaitos agentas
Authors: Targamadzė Vilija 
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) habilituota daktarė profesorėVilniaus universiteto Edukologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-O1513 Vilnius, tel.(8 5) 266 76 25El. paštas: vilija.targamadze@gmail.com Pedagogams rengti šiuo metu skiriama daug dėmesio. Pabrėžiamas pedagogų pasirengimas dirbti naujų ugdymo iššūkių kontekste. Šiame straipsnyje analizuojamos didaktinės problemos, su kuriomis bendrojo lavinimo mokyklose susiduria mokiniai ir kurių kyla dėl nepakankamo pedagogų pasirengimo ugdyti XXI amžiaus pilietį. Ypač pažymimos problemos, susijusios su mokymo(si) metodais, mokymo turiniu, grįžtamojo ryšio teikimu ir brėžiamos pedagogų rengimo gairės.
Mokyklų vadovų požiūrio į švietimo sisteminius pokyčius dinamika
Authors: Mečkauskienė Ramutė , Želvys Rimantas 
Published: December 2015

Socialinių mokslų (edukologijos) daktarėVilniaus Viršuliškių vidurinė mokyklaViršuliškių g. 7, tel. 240 05 84El. paštas: meckauskiene@yahoo.comProfesorius socialinių mokslų (edukologijos)habilituotas daktarasLietuvos edukologijos universitetas Studentų g. 39, tel. 273 00 39El. paštas: rimantas.zelvys@vpu.ltStraipsnyje aptariama mokyklų vadovų požiūrio į svarbiausius švietimo kaitos aspektus dinamika. Pirmasis mokyklų vadovų požiūrio tyrimas buvo atliktas 1996 metais, vykstant pirmajam švietimo reformos etapui. Analogiškas požiūrio tyrimas pakartotas 2001 metais – antrojo švietimo reformos etapo pabaigoje ir 2009 metais, vykstant trečiajam švietimo reformos etapui. Gauti tyrimų rezultatai leidžia palyginti mokyklų vadovų požiūrio į švietimo reformos eigą kaitą daugiau nei dešimties metų laikotarpiu ir nustatyti, ar vadovų požiūris į švietimo pokyčius keičiasi ir koks šių pokyčių mastas.
PROFESINIO PERDEGIMO ĮVEIKA IR HOBIS: MOKYTOJŲ APKLAUSOS DUOMENYS
Authors: Merkys Gediminas , Bubelienė Daiva 
Published: December 2015

Profesorius socialinių mokslų habilituotas daktarasKauno technologijos universiteto Socialinių tyrimų laboratorijaK. Donelaičio g. 20, KaunasTel. 8 37 300 144El. paštas: Gediminas.Merkys@ktu.lt Socialinių mokslų daktarėŠiaulių universitetoEdukologijos fakulteto Edukologijos katedraP. Višinskio g. 25, ŠiauliaiTel. 8 41 595 718El. paštas: daivabubeliene@gmail.comStraipsnyje pateikiami Lietuvos mokytojų (N = 961) kiekybinės apklausos duomenys. Koncepto ir empirinių tyrimų tradicijos požiūriu apklausa sietina su darbinio streso ir profesinio perdegimo (toliau – PP) tyrimais, taip pat gyvenimo būdo, laisvalaikio ir hobio tyrimais. Ieškota atsakymo į klausimą, ar hobis turi įtakos profesinio perdegimo simptomams sušvelninti? Priklausomam kintamajam – profesiniam perdegimui – matuoti buvo sudaryta psichometrinė skalė, susidedanti iš 39 pirminių indikatorių. Hobio (pomėgio) turėjimas, nepriklausomai nuo jo sąsajų su fiziniu aktyvumu, turi apčiuopiamos įtakos profesinio perdegimo simptomams redukuoti. Mokytojai, turintys hobį ir reguliariai juo užsiimantys, pasižymi silpnesniu profesiniu perdegimu, nei tie mokytojai, kurie hobio neturi arba turi, bet yra į savo hobį menkai įsitraukę ir retai juo užsiima.
MOKYTOJAS SAVYJE IR SU SAVIMI
Authors: Kozhevnikova Margarita 
Published: December 2015

Margarita Kozhevnikova, Ph.D.Institute of Teacher and Adult Education,Russian Academy of Education, St. Petersburg, Russiae-mail: margaritakozh@ya.ru Straipsnyje aptariama mokytojų savimonė kaip ugdymo filosofijos kategorija (nors paprastai šią kategoriją tiria psichologijos mokslas) ir gvildenamos su ja siejamos problemos. Straipsnyje keliami pagrindiniai su savimone susiję klausimai: Kiek svarbi yra savimonės problema glaudų santykį su mokiniais užmezgusių mokytojų profesinėje veikloje? Ar mokytojų savimonės klausimas gali būti naudingas ir turėti praktinę reikšmę? Kokią įtaką mokytojų savimonė daro subjektyvumui ugdant? Kaip su mokytojų savimone susiję socialinis ir asmeninis tapatumai? Ką reikštų gilintis į mokytojų savimonės spragas ir vientisumą? Koks yra mano kaip asmens „Aš“ ir mano kaip mokytojo „Aš“ santykis – ar čia susiduriama su laisve būti savimi ir pareiga būti mokytoju, ar, atvirkščiai, – pareiga būti savimi ir laisve būti mokytoju? Kaip susipynę mokytojų „galimybių“, „esaties“ ir „priedermių“ aspektai? Kokie parametrai yra svarbūs apibrėžiant savimonę? Ar apskritai mokytojų savimonė gali būti ugdoma? Koks savimonės vaidmuo mokytojų veiklos apibrėžtyje? Kaip „čia ir dabar“ kartu su kitais veiksniais konstruoja veikiančio asmens savimonę laiko tėkmėje?“Autorė analizuoja skirtingas mokytojų savimonės reiškinio sampratas remdamasi modernia Vakarų ir tradicine Rytų (budistine) edukacinės minties prieigomis, taip pat savimonės funkcionavimo procesus, su tuo siejamas problemas, savimonės kultivavimo galimybes ir kt. Autorė teigia, kad mokytojų savimonė gali būti atskleista ir ugdoma mokytojų filosofinio apsisprendimo seminaruose, o straipsnio išvadose pateikiamos pastabos, kurios remiasi aptartomis prieigomis – jos turėtų būti pasitelkiamos organizuojant tokius seminarus.
LYGINAMOSIOS EDUKOLOGIJOS RAIDA PASAULYJE IR LIETUVOS UNIVERSITETUOSE
Authors: Želvys Rimantas , Wolhuter Charl C. 
Published: December 2015

Straipsnyje aptariama lyginamosios edukologijos plėtra Lietuvos universitetuose tarptautiniame kontekste. Apžvelgiama istorinė lyginamosios edukologijos raida pasaulyje ir Europoje. Lyginamosios edukologijos disciplina atsirado XX amžiaus pradžioje JAV ir Kanadoje, kurioje ryškų pėdsaką paliko mūsų tautietis, Otavos universiteto profesorius Antanas Paplauskas-Ramunas. Pirmaisiais XX a. dešimtmečiais lyginamoji edukologija pradėta dėstyti ir Vakarų Europos universitetuose. Penktajame dešimtmetyje lyginamosios edukologijos plėtra pasiekė savo zenitą. Dėl įvairių priežasčių šeštuoju ir septintuoju dešimtmečiais dėmesys lyginamajai edukologijai sumažėjo. Nepagerino padėties ir XXI amžiaus pradžioje sustiprėjusi švietimo globalizacija. Lietuvoje lyginamosios edukologijos ištakos taip pat siekia XX amžiaus pradžią. Ketvirtajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje lyginamosios edukologijos srityje dirbo tokie žinomi Lietuvos mokslininkai, kaip antai P. Dielininkaitis, J. Laužikas ir kt. Sovietiniu laikotarpiu lyginamoji edukologija aukštosiose mokyklose nebuvo dėstoma; apsiribota „buržuazinio švietimo“ kritika. Lyginamosios edukologijos atgimimas Lietuvoje prasidėjo po nepriklausomybės atgavimo. Šiuo metu lyginamoji edukologija dėstoma daugelio šalies universitetų pedagogų rengimo programose. Kita vertus, Lietuvos lyginamosios edukologijos mokslininkai vis dar mažai bendrauja su užsienio kolegomis ir yra nepakankamai matomi tarptautiniame kontekste. Lietuvos atstovai kol kas nedalyvauja Europos lyginamosios edukologijos draugijos veikloje. Tam tikslui lyginamosios edukologijos specialistai turėtų susiburti į akademinę bendriją. Didesnio šalies mokslininkų dėmesio taip pat turėtų sulaukti lyginamieji švietimo kokybės, lygybės ir socialinio teisingumo, švietimo kokybės užtikrinimo, socialinio mobilumo, švietimo ryšio su ekonomikos plėtra ir kt. aspektai.
MENTORYSTĖ IR NAUJŲ DARBUOTOJŲ SOCIALIZACIJA: LAIKAS GALVOTI APIE MENTORIŲ ATRANKĄ?
Authors: Žukauskaitė Irena 
Published: December 2015

Socialinių mokslų daktarėVilniaus universitetoKlinikinės ir organizacinės psichologijos katedraUniversiteto g. 9/1, LT-01513 VilniusEl. paštas: irena.zukauskaite@fsf.vu.ltApklausus 180 naujų darbuotojų, iš kurių 124 neturėjo mentorių, ir 56 darbuotojus – kurie jų turėjo, bei 56 mentorius nustatyta, kad naujų darbuotojų mentoriais skiriami patenkinti darbu ir motyvuoti, įsipareigoję organizacijai darbuotojai, pasižymintys aukšta profesine, socialine ir vidutine andragogine kompetencija. Tapsmas mentoriumi gali būti lemiamas skirtingų motyvų – iššūkio sau, galimybės mokytis, altruizmo, tačiau pasitaiko, kad mentoriais tampama nurodžius vadovui. Profesinė ir socialinė kompetencija ir įsipareigojimas organizacijai yra svarbiausios mentoriaus savybės, susijusios su naujų darbuotojų socializacija. Tačiau gauti rezultatai, kad geriau, jog mentoriaus nebūtų, nei kad paskirtas mentorius nekompetentingas, rodo, jog būtina svarstyti apie norinčiųjų tapti mentoriais atranką.
Physical Fitness in Young Adults Born Preterm
Authors: Tikanmäki Marjaana , Tammelin Tuija , Sipola-Leppänen Marika , Kaseva Nina , Matinolli Hanna-Maria , Miettola Satu , Eriksson Johan G. , Järvelin Marjo-Riitta , Vääräsmäki Marja , Kajantie Eero 
Published: December 2015

BACKGROUND:
Young adults born preterm have higher levels of cardiometabolic risk factors than their term-born peers. Muscular and cardiorespiratory fitness have important cardiometabolic and other health benefits. We assessed muscular, cardiorespiratory, and self-rated fitness in preterm-born young adults.

METHODS:
We studied unimpaired participants of the ESTER (Ennenaikainen syntymä ja aikuisiän terveys [Preterm Birth and Early-Life Programming of Adult Health and Disease]) birth cohort study at age 23.3 (SD: 1.2) years: 139 born early preterm (EPT; &lt;34 weeks), 247 late preterm (LPT; 34–36 weeks), and 352 at term (control group). We measured muscular fitness with the number of modified push-ups performed in 40 seconds and maximal handgrip strength of the dominant hand, cardiovascular fitness with heart rate at the end of a 4-minute step test, and self-rated fitness. Data were analyzed with linear regression.

RESULTS:
Young adults born EPT (−0.8; 95% confidence interval: −1.5 to −0.1; adjusted for gender, age, and source cohort) and LPT (−0.8; −1.4 to −0.3) performed fewer modified push-upsthan controls. Handgrip strength was 23.8 (0.9–46.8) N lower in EPT participants. Cardiorespiratory fitness, measured by submaximal step test, was similar. On a self-rated fitness scale (1–5), the EPT adults reported0.2 (0.0–0.4) lower scores than controls. After adjustment for early-life confounders, the results remained. They attenuated after further adjustment for mediating factors.

CONCLUSIONS:
Young adults born EPT and LPT had lower muscular fitness than controls, which may predispose them to cardiometabolic and other chronic diseases. Adults born EPT also perceived themselves as less fit than controls.
Amphibia, Anura, Centrolenidae, Cochranella adenocheira Harvey and Noonan, 2005: Distribution and geographic extension in the state of Rondônia, Brazil
Authors: Oliveira Uécson Suendel Costa de , Meneghelli Diego , Messias Mariluce Rezende 
Published: December 2015

We report the first formal record of Cochranella adenocheira Harvey and Noonan, 2005 in the state of Rondônia, Brazil.
Amphibia, Anura, Hylidae, Phyllomedusa tarsius Cope, 1868: Distribution extension, new country record and geographic distribution map
Authors: Forlani Maurício C. , Bernardo Pedro H. , Zaher Hussam 
Published: December 2015

We provide a review of the geographic distribution of Phyllomedusa tarsius. A new record from Guyana corresponds to the eastern limit of the range for the species, which now includes the Guiana shield.
Bothropoides neuwiedi (Wagler, 1824) (Squamata: Serpentes: Viperidae): distribution extension for the Atlantic Forest, first vouchered record for Paraíba, and geographic distribution map
Authors: França Frederico Gustavo Rodrigues , França Rafaela Cândido de , Germano Carlos Eduardo de Souza , Filho Jonas Matias de Oliveira 
Published: December 2015

Few records exist for Bothropoides neuwiedi in the northeast of Brazil. Herein, we report the first vouchered specimen for B. neuwiedi from Paraíba state, which represents the first record of the species in coastal Atlantic Forest of northeastern Brazil.
The Role of Everolimus in Renal Cell Carcinoma
Authors: Meskawi Malek , Valdivieso Roger , Dell'Oglio Paolo , Trudeau Vincent , Larcher Alessandro , Karakiewicz Pierre I. 
Published: December 2015

Everolimus (RAD001) is an orally administered agent that inhibits the mammalian target of rapamycin serine-threonine kinase. A phase III pivotal trial on everolimus, published in 2008, provided the first evidence for the efficacy of sequential therapy for patients with metastatic clear cell renal cell carcinoma (RCC). In this study, everolimus was used after failure of one or several previous lines of therapy, and it demonstrated a 3-month survival benefit relative to placebo. Currently, based on the level 1 evidence, everolimus represents the molecule of choice for third-line therapy after failure of previous two tyrosine kinase inhibitors (TKIs). However, second-line use after failure of one TKI is challenged by two new molecules (nivolumab and cabozantinib), which proved to have better efficacy with similar toxicity profile. In non-clear cell metastatic RCC, the current evidence recommends everolimus as a second-line therapy after failure of previous first-line sunitinib.
ESPAÇO DE VIVÊNCIAS E HISTÓRIAS COM OS VELHOS CAMARAENSES
Authors: Paiva de Aquino Maria Elizabete Sobral 
Published: December 2015

Este espaço de vivências e histórias reflete as ações do projeto de extensão “Vida saudável na melhor idade” do IFRN, campus João Câmara, entre o período de 2011 a 2013, possibilitando aos velhos, alunos do projeto, vivenciarem novas possibilidades corporais, artísticas, culturais e novas reflexões sobre a vida, promovendo assim a conscientização de ser e estar no mundo. Este projeto elencou como prioridade a concepção do envelhecimento ativo, através da sistematização das práticas corporais, desenvolvendo a reflexão sobre o corpo. Além da consciência corporal, houve uma assistência multidisciplinar pela participação dos profissionais da saúde do campus, da assistente social, da professora de língua portuguesa e de artesãs na fabricação de peças artesanais. Em três encontros semanais com duas horas de duração, as atividades eram articuladas. Vale ressaltar a participação dos alunos nas olimpíadas da terceira idade em Natal e das viagens culturais. Desse modo, acredita-se contribuir para um envelhecimento saudável e digno.Palavras-Chave: envelhecimento, corpo, multidisciplinar.
NÃO EXISTE IDADE PARA APRENDER: INCLUSÃO DIGITAL E LETRAMENTO DE IDOSOS EM SITUAÇÃO DE VULNERABILIDADE SOCIAL
Authors: Dantas Aleksandre Saraiva 
Published: December 2015

Por entender que o domínio das novas tecnologias da comunicação e da informação, a capacidade de ler e interpretar textos e dominar os conhecimentos matemáticos mais utilizados no dia a dia são de fundamental importância para a inserção do idoso nas mais variadas dimensões da vida em sociedade, esse projeto busca promover a inclusão digital e o letramento em Matemática e em leitura de idosos em situação de vulnerabilidade social. Nesse sentido, procura desenvolver ações voltadas para a formação dos idosos para a utilização da informática em atividades do cotidiano, aliadas ao uso de sites, softwares e jogos educativos que contribuam para a elevação dos níveis de letramento em Matemática e leitura. Desse modo, este projeto está contribuindo para a inclusão digital dos idosos selecionados, para a consolidação de saberes mínimos necessários a uma participação crítica e ativa nas diversas atividades em que essas pessoas estão inseridas e, consequentemente, para a consolidação da sua cidadania.