bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Небезпеки електромобілів і гібридних транспортних засобів
Authors: Havrys A. P. , Lavrivskiy M. Z. 
Published: May 2019

Проаналізовано дані про ефективність використання альтернативних джерел енергії, їхні основні переваги та недоліки. Визначено, що найпоширеніша сфера впровадження нових джерел енергії є засоби пересування, а саме: електромобілі та гібридні транспортні засоби. Наведено статистики виробництва електромобілів і гібридних транспортних засобів у світі за останні 10 років та наявність таких автомобілів в Україні. Розглянуто значення термінів "електромобіль" та "гібрид" із зображенням їхніх технологічних схем та принципу роботи. Визначено, що на сьогодні найпоширенішими є літієво-іонні (Li-ion), нікель-метал-гідридні (NiMH) та свинцево-кислотні (PbSO4) батареї. Перелічено основні переваги та недоліки таких типів батарей і проведено їх порівняння. Розкрито основні небезпеки та ризики для рятувальників під час виконання аварійних та інших невідкладних робіт на транспортних засобах з електрорушійною силою. Зроблено висновок, що рекомендації від виробників не забезпечують послідовну, доступну та зрозумілу для рятувальників інформацію про ризики, які несе батарея чи транспортний засіб загалом. Наведено приклад окремого стандартизованого маркування транспортних засобів на електричному чи напівелектричному приводі, що ідентифікуватиме його як небезпечний з погляду високих напруг для рятувальників. Запропоновано надалі розробити уніфіковані рекомендації рятувальникам під час гасіння, рятування та виконання інших невідкладних робіт на електромобілях та гібридних транспортних засобах.
Контроль напружено-деформованого стану і вологості деревини в тепломасообмінних процесах сушіння
Authors: Ozarkiv I. M. , Kobrynovuch M. S. , Humeniuk Z. H. , Petryshak I. V. 
Published: May 2019

Сушіння деревини – це обов'язковий технологічний процес у виробництві пиломатеріалів, меблевих заготівель, будівельних деталей тощо. Різні аспекти розглянутих у цьому дослідженні можуть зацікавити фахівців підприємств лісопромислового комплексу. Відомо, що основні форми зв'язку вологи з деревиною (адсорбційний, капілярно-конденсаційний та капілярний зв'язки вільної вологи в порожнинах клітин) залежать від температури та відносної вологості сушильного агента. Це означає, що деревина, як матеріал рослинного походження, поводиться своєрідно залежно від температурно-вологісних полів. Проблема сушіння деревини охоплює питання щодо перенесення тепла і вологи (маси) як у середині тіла, так і в пограничному шарі на межі розподілу фаз "тіло (об'єкт сушіння) – "навколишнє середовище". Треба зазначити, що інтенсивність сушіння є максимальною, коли можливості перенесення тепла і маси в пограничному шарі відповідають можливостям переміщення вологи і тепла всередині об'єкта сушіння. Описано властивості деревини, як природного полімера, що володіє специфічними пружно-в'язкими властивостями. Розкрито механізм перенесення вологи (маси) із центральних шарів об'єктів сушіння до їхніх поверхонь. У теоретичних дослідженнях розглянуто явище всихання як повного, так і у трьох структурних напрямах. Зазначено, що сушіння є складним тепломасообмінним процесом, який супроводжується молекулярною природою та механізмом явищ, що зумовлюють кінетику їхнього перебігу. Показано, що розв'язання відповідних рівнянь молекулярно-молярного перенесення тепла і маси (вологи) за відповідних крайових (граничних) умов дає змогу описати поля, тобто розподілення потенціалів перенесення – температури і вологовмісту в об'єкті сушіння в будь-який момент часу сушіння. Адже криві сушіння (в координатах "швидкість сушіння – вологість матеріалу") і температурні криві (в координатах "температура об'єкта сушіння – вологість об'єкта сушіння") відображають характер перебігу процесу сушіння.
Взаємозв'язок між загальними та ефективними водонепроникними покриттями під час моделювання дощового водовідведення
Authors: Zhuk V. M. , Vovk L. I. , Matlai I. I. , Popadiuk I. Yu. 
Published: May 2019

На прикладі житлового кварталу по вул. Широкій у Львові підтверджено важливість поділу загальних водонепроникних покриттів на напряму приєднані до міської каналізаційної мережі (ефективні), водонепроникні покриття та не приєднані водонепроникні покриття. На підставі аналізу та узагальнення результатів дослідження мікрорайонів Денвера (США) (Alley & Veenhuis, 1983) та території Маріон Каунті (США) (Yang et all., 2011) отримано узагальнені степеневі залежності частки ефективних водонепроникних покриттів рeff від частки загальних водонепроникних покриттів рtot. Для житлового кварталу по вул. Широкій у м. Львові виконано дослідження розподілу типів покриття за трьома методами: камеральний аналіз розподілу поверхонь за типами покриття на базі супутникових зображень місцевості; натурне обстеження території кварталу з уточненням меж покриттів різних типів; натурне обстеження зі встановленням особливостей приєднання різних ділянок до централізованої мережі водовідведення. Порівняно розподіл площ із різними типами покриття та значення загального коефіцієнта стоку y0 , отримані за трьома описаними в роботі методами. Внаслідок проведення натурного обстеження житлового кварталу Львова за значення частки загальних водонепроникних покриттів рtot=0,546 отримано частку ефективних водонепроникних покриттів рeff=0,394, що в 1,08 та в 1,18 раза менше, ніж за формулами, отриманими відповідно для Денвера та території Маріон Каунті.
Оптимізація процесу планування надання освітніх послуг у закладах вищої освіти на підставі лінгвістичного аналізу
Authors: Zhezhnych P. I. , Shilinh A. Yu. 
Published: May 2019

Успішний розвиток закладів вищої освіти (ЗВО) в ринкових умовах залежить від продуманого підходу до засобів планування освітніх послуг до споживача, формування комунікативної діяльності між суб'єктами ринку освітніх послуг та її аналізу. Проведено лінгвістичний аналіз комунікативної діяльності учасників спеціалізованих освітніх веб-спільнот, а саме лінгвістичний аналіз тематики та інформаційного наповнення дописів учасників освітніх веб-спільнот (спеціалізованих та соціальних) за період вступних кампаній 2017–2018 рр. Виявлено та проаналізовано чинники впливу на процес вибору закладу вищої освіти потенційним абітурієнтом. Встановлено механізми впливу на формування контингенту студентів. Розроблено критерії визначення якісного із числа загального контингенту студентів. Сформовано рейтинг поданих заяв на спеціальності Національного університету "Львівська Політехніка" за вступні кампанії 2017–2018 рр. Проаналізовано кількість поданих заяв та наданих оригіналів на найпопулярніші, за кількістю заяв, спеціальності Національного університету "Львівська Політехніка" за результатами вступної кампанії 2018 р. Також проведено розподіл цих заяв за пріоритетністю. Виявлено кількість максимально якісного контингенту студентів для спеціальності "Комп'ютерні науки" Національного університету "Львівська Політехніка" за результатами вступної кампанії 2018 р.
Комплексна шкала оцінки декоративності виду Sorbus Torminalis (L.) Crantz
Authors: Shlapak V. P. , Shpak N. P. 
Published: May 2019

На основі літературних даних оцінки декоративності роду Sorbus L. (рід Горобина) і власних спостережень за декоративністю виду Sorbus torminalis (L.) Crantz (берека лікарська) розроблено комплексну шкалу оцінки декоративності цього виду. Sorbus torminalis L. – це аборигенний вид, компонент другого ярусу світлих широколистяних лісів, мезофіт, кальцефіл. Дерево до 25 м заввишки. Кора сірувато-коричнева, вздовж потріскана. Бруньки голі, округлояйцеподібної форми. Гарне блискуче листя має широкі лопаті. Квітки невеликі, зібрані у щитоподібні суцвіття. Плід яблуко червоно-коричневого забарвлення з білими крапками. Після аналізу декоративних, лікарських та харчових ознак в умовах Південно-Подільського Лісостепу України вид віднесено до високодекоративних дерев, належить до ІІ групи деревних декоративних рослин. Під час оцінювання декоративності Sorbus torminalis, яка росте в лісових масивах Національного природного парку "Кармелюкове Поділля" та в населених пунктах Чечельницького району (Вінниччина), до уваги обрано такі декоративні ознаки: архітектоніку стовбура і крони, декоративність листків, суцвіть, квіток і плодів. Оцінювання проведено кожного місяця за п'ятибальною шкалою кожної ознаки. Результати подано у вигляді таблиць та графіку, які чітко демонструють зміну ступенів декоративності протягом року і дають змогу рекомендувати раритетний вид Sorbus torminalis для розширення асортименту зелених насаджень загального користування, що також буде сприяти збереженню та відновленню виду. Наведено морфологічний опис рослини та визначено цінні декоративні ознаки, які роблять її перспективною для широкого використання в садово-парковому будівництві. Берека лікарська не тільки підвищить естетичні якості насаджень під час створення гармонійних ландшафтних композицій, але плоди, які мають унікальні лікарські властивості, можна використовувати для приготування різних харчових продуктів, а також їх охоче поїдають птахи, гризуни та інші тварини.
Біоелектричні потенціали модрини європейської в деревостанах Кременецького горбогір'я
Authors: Kerimov E. I. , Zaika V. K. 
Published: May 2019

Досліджено біоелектричні потенціали модрини європейської, дуба звичайного, ялини європейської і сосни звичайної, які формують деревостани в різних типах лісорослинних умов Кременецького горбогір'я. Вік деревостанів становить 12–109 років. Частка модрини в їх складі змінюється в межах 1–10 одиниць. Модрина європейська в умовах суборів і сугрудів характеризується нижчими абсолютними показниками БЕП кореневої шийки, порівняно з сосною звичайною, а в умовах грудів – вищими, порівняно з дубом звичайним і ялиною європейською. Встановлені відмінності між деревними видами зберігаються упродовж дня. Відмінності між модриною і дубом за абсолютними показниками біопотенціалів посилюються у другій половині дня. У модрини в мішаних молодняках і середньовікових деревостанах абсолютні значення БЕП виявились вищими, ніж у чистих деревостанах. Встановлено три типи денних біопотенціалограм, які характеризують динаміку проходження метаболічних процесів у деревних видів у деревостанах різних лісорослинних умов та видового складу. Між біометричними показниками модельних дерев різних деревних видів і середньоденними показниками біопотенціалів переважно спостережено помірний і значний прямий кореляційний зв'язок. Більш тісною залежність денної зміни біопотенціалів виявлено від денної динаміки температури і вологості повітря, аніж від інтенсивності світла. Між вологістю повітря і біоелектричними потенціалами існує зворотний кореляційний зв'язок.
Variability of morphological signs of populations Solidago Canadensis L. and Solidago Gigantea Ait. in different ecological conditions
Authors: Olijnyk M. P. 
Published: May 2019

The anthropophytisation processes pose a real threat to the phytodiversity on the territory of Ukraine. To study the interpopulation variability and to analyze the factors leading to the excessive increase in quantity of the adventive species individuals in the conditions of anthropogenic transformation, we took as a model the invasion species on the territory of Ukraine: Solidago canadensis L. and Solidago gigantean Ait. According to the study of the morphological signs variability in local populations S. canadensis and S. gigantea in different ecological conditions, we have revealed that the morphometric signs (length of the ramet, number of leaves, length of inflorescences, number of flowers in the inflorescences) of the S. canadensis ramets are characterized by medium and high intrapopulations variability (V = 11.46-68.67 %), and S. gigantea ramets are characterized by insignificant and high levels of intrapopulation variability (V = 7.01-90.04 %), which correlates with unfavourable conditions of anthropogenically transformed habitats. According to the study results, we have discovered that the depressive vitality type, and, correspondingly, the low vitality level is common for the local populations of S. canadensis for ruderal biotopes of anthropogenic herb stands, ruderal biotopes of fallows on sand, highly artificial broadleaved deciduous forestry plantations and fruit and nut tree orchards. Such a vitality type of S. canadensis populations is probably explained by the high level of digression of the above-mentioned biotopes. The local population of the ruderalized thickets of bushes is characterized by the comparatively high value of the vitality index, which is due to the favorable edaphic conditions. On the other hand, the local populations of S. gigantea of ruderal biotopes of anthropogenic herb stands, ruderal biotopes of fallows on sand, highly artificial broadleaved deciduous forestry plantations, fruit and nut tree orchards and ruderalized thickets of bushes are characterized by a prosperous vitality type and, accordingly, a high level of vitality.
Оптимізація вмісту добавок у епокси-поліефірному зв'язувачі для підвищення когезійної міцності композитів
Authors: Brailo M. V. , Buketov A. V. , Kobelnyk O. S. , Yakushchenko S. V. , Sapronova A. V. , Sapronov O. O. , Vasilenko A. O. 
Published: May 2019

Доведено, що для захисту елементів металевих поверхонь від корозії та зношення ефективним є використання захисних полімерних композитних покриттів. Встановлено, що для створення полімерного композитного матеріалу з поліпшеними когезійними властивостями потрібно вводити в епокси-поліефірний зв'язувач наповнювачі різної природи та дисперсності, модифікатори та пластифікатори. Експериментально встановлено, що введення двокомпонентного наповнювача різної природи та дисперсності впливає на показники руйнівних напружень під час згинання композитного матеріалу. Методом ортогонального центрального композиційного планування експерименту доведено, що для створення композиту з підвищеними показниками руйнівних напружень під час згинання потрібно вводити дискретне вуглецеве волокно з розмірами часток d = 6…8 мкм, l = 0,5…1,5 мм – 0,05 мас. ч. та окиснену нанодисперсну добавку з дисперсністю d = 5…8 нм – 0,05…0,075 мас. ч. на 100 мас. ч. епокси-поліефірного зв'язувача. При цьому показники руйнівних напружень під час згинання підвищуються до σзг = 72,6…75,5 МПа. Додатково встановлено вплив двокомпонентного наповнювача на ударну в'язкість розробленого епокси-поліефірного композиту. Проаналізовано, що введення дискретного вуглецевого волокна за вмісту 0,10…0,15 мас. ч. та окисненої нанодисперсної добавки 0,05…0,075 мас. ч. на 100 мас. ч. епокси-поліефірної матриці дає змогу отримати підвищені показники ударної в'язкості композитного матеріалу (W = 9,1…9,4 кДж/м2). Отримані результати дають змогу створити полімерний матеріал із поліпшеними в комплексі показниками когезійних властивостей.
Формування лісової підстилки в деревостанах за участю модрини європейської в умовах Кременецького горбогір'я
Authors: Kerimov E. I. , Zaika V. K. 
Published: May 2019

Досліджено формування лісової підстилки в 14–109-річних деревостанах за участю модрини європейської. У складі деревостанів частка модрини змінюється в межах 1–10 одиниць. Встановлено, що під наметом деревостанів за участю модрини європейської запас лісової підстилки в абсолютно сухому стані становить 0,30–1,96 кг/м². У її складі маса листя і хвої змінюється в межах 0,22–1,18 кг/м², або 9,4–84,9 %, а пагонів, шишок, кори тощо – від 0,08 до 1,55 кг/м², або 15,1–90,6 % від загальної її маси. У модрини у віці молодняків розпочинається і продовжується в середньовікових деревостанів до 50–60 років інтенсивне відмирання пагонів та очищення стовбурів дерев від сучків. Воно призвело до збільшення у складі лісової підстилки маси пагонів і кори до 50–90 %. У чистих модринових деревостанах нагромаджується більший запас лісової підстилки, ніж у мішаних. У молодняків запас лісової підстилки в чистому модриновому деревостані перевищує мішані на 2,1–88,6 %. У середньовікових, стиглих і перестиглих деревостанів такі відмінності становлять 4,7–75,4 %. Показано, що лісостани характеризуються різним варіюванням маси лісової підстилки загалом чи її фракцій у межах деревостану. Коефіцієнт варіації маси лісової в деревостанах виявився в основному середнім і рідше слабким (V = 6,1–20,5 %). Поряд з цим значно зростає варіювання фракцій лісової підстилки. Так, варіювання маси хвої і листя змінюється в межах 6,8–33,1 %, а фракції пагонів, шишок, кори тощо – 6,1–42,9 %.
Екологічна роль представників роду Acer L. у зелених насадженнях міста Житомир
Authors: Matkovska S. I. , Svitelsky M. M. , Ishchuk A. V. , Pinkina T. V. , Fedyucka M. I. , Solomatina V. D. 
Published: May 2019

Досліджено еколого-естетичну роль дерев видів: клен ясенелистий (Acer negundo L.) та клен гостролистий (Аcer platanoídes L.) роду Acer L. у зелених насадженнях Житомира. Визначено, що фітосанітарний стан дерев клена гостролистого (Аcer platanoídes L.) у 83 % досліджених екземплярів добрий, у 12 % виявлено механічні пошкодження, 5 % дерев перебувають у пригніченому та фаутному станах. З'ясовано, що дерева клена гостролистого (Аcer platanoídes L.) основну масу дрібного коріння накопичують у верхньому 30-сантиметровому шарі ґрунту, на глибині 0–10 см зосереджено до 38 % фізіологічно активного коріння, на глибині 10–20 см – до 26 %, на глибині 20–30 см розташовується до 17 % фізіологічно активного коріння. Коренева система клена гостролистого (Аcer platanoídes L.) у віці 30–35 років проникає в ґрунт на глибину до 90 см, бокові корені, які розташовуються ближче до поверхні, – розгалужені та добре розвинені. Більшість екземплярів клена гостролистого в зелених насадженнях Житомира мають високі декоративні властивості, повною мірою виконують фітомеліоративні функції, сприяють очищенню атмосферного повітря від пилу, газів та знижують шумове навантаження. Встановлено, що дерева клена ясенелистого (Acer negundo L.) в групових насадженнях перебувають у задовільному стані, за фітосанітарними показниками 52 дерева із 56 є в доброму стані, мають високу декортивність та естетичну привабливість. Водночас відзначено раннє омертвіння скелетних гілок у дерев у 25–30 років та формування порослевих насаджень із сплячих бруньок, що спричиняє здичавіння та інвазію клена ясенелистого (Acer negundo L.) в зелених насадженнях Житомира.
Дослідження хімічного складу води окремих природних джерел курорту Східниця
Authors: Gvozdetska G. V. , Starchevskyi M. K. , Pryima A. M. 
Published: May 2019

На території Східницького природного родовища налічується 38 джерел мінеральних вод типу "Нафтуся" і понад 17 бурових свердловин з різним фізико-хімічним складом води та ще понад 25 джерел залишаються не вивченими дотепер. Важливою інформацією для ефективного використання мінеральних вод є їхній хімічний склад, умови зберігання, механізми впливу та фізіологічні особливості обмінних процесів у людському організмі. Наведено результати експериментальних досліджень щодо вивчення хімічного складу деяких природних джерел курорту Східниця та зроблено їх порівняльний аналіз. Проведено відбір проб води із окремих таких джерел на території селища міського типу Східниці та підібрано методики дослідження їхнього хімічного складу згідно з вимогами Держстандарту. Експериментально визначено органолептичні показники окремих малодосліджених природних джерел курорту Східниця, значення яких знаходяться в межах норми. Досліджено фізико-хімічні властивості води цих джерел, а саме: загальна твердість води, сухий залишок, вміст йонів Ca2+, Mg2+, Fe2+, K+, Na+, Cl-, HCO3- та pH, оцінено їхній кількісний розподіл. На основі аналізу отриманих експериментальних даних можна рекомендувати проаналізовані східницькі природні джерела не тільки як ресурси питної води, але як такі, що містять мінеральні й біологічно-активні речовини, тому їх можна вживати із лікувальною метою.
Тенденції розвитку методів і систем управління відходами
Authors: Pohrebennyk V. D. , Koval I. I. , Dzhumelia E. A. 
Published: May 2019

Нині за кордоном утилізують відходи швидше, ніж вони накопичуються. Для цього використовують альтернативні методи та екологічні матеріали, які мінімізують їх утворення. В Україні використовують шкідливі матеріали, які забруднюють довкілля, а також відсутні екологічні методи утилізації відходів. В Україні однією з найважливіших і найактуальніших проблем забруднення довкілля є неконтрольоване накопичення відходів та захоронення на полігонах. Проаналізовано основні тенденції розвитку методів і систем управління відходами. Оцінено сучасний стан та проблеми управління відходами в Україні та Львівській області. Виявлено тенденцію постійного зростання обсягу відходів. Простежено динаміку утворення відходів за категоріями матеріалів та класами небезпеки. Виконано аналіз утворення та утилізації відходів у Львівській області за 2010–2017 рр. Виконано регресійний аналіз зміни обсягу спалених відходів у Львівській області для отримання енергії і зміни показників утворення відходів І класу небезпеки. Встановлено, що відходи І класу небезпеки з 2000 по 2017 рр. змінюються в поліноміальній залежності 2-го степеня. Використання цих залежностей дасть змогу спрогнозувати зміни обсягів відходів у Львівській області. В Україні для сталого розвитку потрібно впроваджувати інтегровані системи управління відходами на регіональному та локальному рівнях. Тому для оптимальної моделі управління відходами потрібно запобігати утворенню та накопиченню відходів та повторно використовувати ті, що містяться на полігонах та сміттєзвалищах.
Сорбент лігноцелюлозний зі шкаралупи волоського горіха
Authors: Yelatontsev D. O. , Mukhachev A. P. , Suprunchuk V. I. 
Published: May 2019

Підвищити ефективність сорбційних методів очищення стічних та природних вод можна за рахунок розробки недорогих сорбентів, селективних до відповідних полютантів. З огляду на це, найбільш оптимальною сировиною для отримання дешевих адсорбентів, які не потребують регенерації, варто вважати лігнін-целюлозовмісні сільськогосподарські відходи (наприклад шкаралупа волоського горіха). Очищення стічних вод за допомогою дешевих біосорбентів на основі лігніну і целюлози характеризується ефективністю вилучення токсикантів із розчинів, простою технологією виготовлення сорбентів, використанням стандартного устаткування. Усе це дає змогу істотно знизити загальну вартість очищення води. Тому розроблення нових ефективних і дешевих сорбційних матеріалів на основі лігніну і целюлози, з метою розширення сфер їх застосування та ефективності використання для вилучення металів, радіонуклідів, солей і інших забруднювачів, є актуальним завданням. Обґрунтовано доцільність утилізації багатотоннажних відходів харчової промисловості у виробництві сорбентів для очищення забруднених природних і стічних вод. На основі аналізу фахових та патентних джерел, за період з 1997 по 2018 рр., розглянуто технологічні параметри процесів фосфорилювання під час виробництва сорбентів лігноцелюлозних (СЛЦ) зі шкаралупи волоського горіха. Вивчено вплив температури, концентрації робочих розчинів, тривалості оброблення сировини, відношення тверда фаза: розчин на ефективність процесу отримання сорбційного матеріалу. Запропоновано новий енерго-ресурсозберігаючий спосіб виробництва СЛЦ, який мінімізує обсяг утворення стічних вод і забезпечує отримання сорбенту високої якості.