bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Vertus de la honte
Authors: Maubrun Sylvain 
Published: October 2018

Quelles qualités reconnaître à la honte ? En partant de ce par quoi le sujet y accède, soit l’affect, et en ramenant quelques exemples disparates au travers desquels elle peut se rencontrer, je tenterai de faire valoir l’implication du corps comme surface dans son surgissement. Par ce passage qu’elle impose, d’un intime vers une scène exposée au regard, une extimité qui en produit son précipité sur le corps, l’examen de la honte se resserrera sur la question de savoir comment elle peut se réfléchir à l’égard du circuit pulsionnel, comment elle s’y crochète. Il sera ainsi question du cas d’érythrophobie présenté à la « Société du mercredi », qui occasionna une discussion chez les premiers psychanalystes, au cours de laquelle Freud pointera l’implication de la rage. Enfin, si Lacan confère à la honte la portée éthique d’entamer la célébration de l’être, je m’interrogerai sur ses vertus, tant pour le sujet qui s’en dira couvert, que pour l’analyste dans son acte. Son caractère enseignant tiendrait alors à ce qu’elle nous amène à maintenir la direction de la cure, soit le « roulement » de discours. Répondre à cet instant crucial de la honte serait peut-être de faire preuve d’un tact au plus proche du style de l’analyste.
Du vide au trait : la racine du signifiant phobique
Authors: Frangne Claudie 
Published: October 2018

Remonter jusqu’aux racines du signifiant phobique, c’est tenter de saisir le passage du vide au trait qui inaugure le procès scriptural de la phobie. Pour cerner le « presque rien » qui inscrit cette coupure, le travail de la cure opère à la limite entre imaginaire et réel : on explore l’intersection de la spéculation et de l’observation clinique, que tout semble séparer. Qu’est-ce qui fait la radicalité du questionnement phobique ? Sa critique de la représentation (Vorstellung) , mais plus encore sa déconstruction de l’espace perspectif, centré par un point de fuite. Il lui substitue un espace imbriqué, disjoint, non géométrisable, sans profondeur – fondé sur un emboîtement, une mise en abyme. Apparaît ainsi, sous-jacente, une structure logique d’inclusion , qui traduit dans la clinique que la spatialité phobique est reliée à l’inclusion du sujet dans la jouissance maternelle. Ce repérage conduit à se demander si, dans la phobie, ce n’est pas le comptage logique du sujet qui est en cause.
Habiter l’inséparation
Authors: Quessada Dominique , Citton Yves 
Published: October 2018

Nous sommes désormais entrés dans l’ontologie de l’inséparation. Un mouvement de fond nous a fait passer d’un univers humaniste composé d’entités séparables à un réel inséparé où tous les phénomènes devenus globalisés sont liés a priori (et non a posteriori), en intra- relation de co-évolution et de co-dépendance. Notre monde élabore une nouvelle condition d’existence, d’où la figure de l’Autre a disparu. Est-ce bien ? Est-ce mal ? Là n’est pas la question. Cela est .
Hors de la maison
Authors: Coccia Emanuele 
Published: October 2018

Dès ses origines, l’écologie a toujours voulu présupposer l’existence parmi les êtres vivants non-humains d’un ordre, d’un équilibre naturel qu’il est nécessaire d’affirmer pour nier ou refouler l’apparente « guerre de tous contre tous » censée régner entre les différentes espèces naturelles. L’article essaie de définir les présupposés théologiques de cette idée d’ordre, et de montrer qu’au centre de l’interaction entre toutes les espèces, il y a une activité d’inclusion et d’inséparation qui se manifeste par l’alimentation.
Diagnosis of Flexible Flatfoot in Children: A Systematic Clinical Approach
Authors: Benedetti Maria Grazia , Ceccarelli Francesco , Berti Lisa , Luciani Deianira , Catani Fabio , Boschi Marco , Giannini Sandro 
Published: October 2018

The goal of this study was to provide measures of symptoms and signs in a consecutive case series of children with flexible flatfoot based on a systematic clinical approach. Fifty-three children (age range, 10–14 years) previously diagnosed with flexible flatfoot were evaluated by a structured interview and clinical assessment. Most patients had foot symptoms (65.3% of feet) and functional limitation (68.3%). Symptoms included a sensation of discomfort (11.3%), such as early tiredness or difficulties during prolonged standing or walking, and pain (54%), mostly located in the plantar aspect of the foot (28.7%) and the medial hindfoot (18.8%). Body mass index was positively correlated to the presence of symptoms and their severity.Even if an enlarged footprint was present in 93.1% of feet, objective assessment evidenced the presence of heel valgus only in 83% of feet. Forefoot adduction was present in 22% of feet. Jack’s test provided varus correction in only 54% of feet. Internal knee rotation was the most common associated disalignment, present in 43.6% of limbs. Symptoms were significantly correlated to knee alignment, and functional limitation was correlated to heel valgus. Standing balance on 1 leg was significantly correlated to footprint grading severity.A systematic clinical approach to assess children with flexible flatfoot should always be recommended for the correct diagnosis and the associated treatment management based on symptoms, functional limitation, and foot dysfunction. Functional assessment by specific tests should be included in the examination, as evidence exists that morphology and function are not necessarily related.
Učni potni list
Authors: Krajnc Ana 
Published: October 2018

Decembra 1994 je bila v Rimu velika mednarodna konferenca o permanentnem ali vse življenje trajajočem izobraževanju. Široki strokovni javnosti sta bila takrat prvič predstavljena tudi dva nova pojma: osebni učni načrt in učni potni list. Pri priči sta se prijela v teoriji in praksi - očitno sta bila oba predloga odsev potreb.
Sistem DACUM pri sestavljanju strokovnih izobraževalnih programov
Authors: Kulich Jindra 
Published: October 2018

DACUM je razmeroma nov sistem logično razvrščenih postopnih korakov, ki jih je mogoče uporabiti za večjo učinkovitost pri strokovnem izobraževanju delavcev. Sistem DACUM je sestavljen iz petih zaporednih korakov. Prva dva obsegala analizo delovnih nalog in določanje storilnostnih ciljev. Pri naslednjih treh korakih mentor določi izpeljavo izobraževanja, izbira postopek vrednotenja, učne metode in izobraževalna sredstva. Izobraževalni program sestavljajo sploš­ ne naloge, delne naloge in posamezne naloge. Glede na te tri ravni je kot primer razčlenjeno usposabljanje natakarja.
Znati živeti!
Authors: Dominko Baloh Jasna 
Published: October 2018

Pred vami je posebna številka revije Andragoška spoznanja, ki smo jo v Andragoškem društvu Slovenije pripravili ob posvetu vseživljenjsko učenje, pogoj za preživetje in kakovost. S tem posvetom se tudi v Sloveniji pridružujemo mednarodnim organizacijam, ki v zadnjih letih posvečajo veliko pozornost raziskovanju in načrtovanju različnih načinov vseživljenjskega učenja. Tako v organizaciji Unesco poudarjajo pomembnost ustvarjanja možnosti za učenje brez ovir. Nova kultura učenja ne sme biti več razumljena samo kot začetna priprava na preostanek posameznikovega življenja, ampak je to življenje samo.
Teden vseživljeniskega učenja v Sloveniji - naš korak v svet
Authors: Jelenc Zoran 
Published: October 2018

Letos smo v Sloveniji prvič pripravili Teden vseživljenjskega učenja (TVU), ki je potekal od 30. septembra do 5. ok­ tobra. Njegovo uspešnost potrjuje podatek, da se je za organizacijo prireditev odločilo 55 izvajalcev (toliko jih je bi­ lo po uradnih prijavah, sicer pa gotovo še več), ki so pripravili več kot 400 različnih dogodkov na 113 prireditvah v 40 krajih po vsej Sloveniji. Če podrobneje pogledamo, kakšne dejavnosti so potekale in kako so bile organizirane, vidimo, da so prevladovale predstavitve dejavnosti, programov in projektov izvajalskih organizacij in Andragoške­ga centra Slovenije, povezane z dnevi odprtih vrat in razstavami. Nekatere oblike pa so bile tudi bolj aktivne (delav­nice, usposabljanje, svetovanje, preizkusi znanja, omizja, predstavitve knjig in publikacij, posveti, pogovori in raz­prave), manj formalne (kulturne prireditve, družabna in klubska srečanja) ter slovesne (sprejemi, podelitve priznanj ali nagrad). Vrstile so se tudi predstavitve dejavnosti učenja in izobraževanja v nakupovalnih središčih in knjižni­cah, prispevki na radiu, televiziji in v časnikih, razprave o TVU na sejah občinskih skupščin in tiskovne konference.
Marketinški pristop v izobraževanju odraslih
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

Avtorica skuša v svoji razpravi pokazati, da izobraževalne organizacije za odrasle ne bi smele zanemarjati marketinških aktivnosti, čeprav veliko izobraževalnih organizacij, predvsem držav­nih, še vedno gleda na marketinške aktivnosti odklonilno, kot na nekaj, kar je v neposrednem nasprotju z osnovnim poslanstvom izobraževalnih in­ stitucij, to je s prenašanjem znanja, z oblikovanjem celostne osebnosti in podobno. Toda vzrok negativnih predstav je predvsem slabo poznavanje in razumevanje marketinga. Marketing v izobraževanju odraslih je povezan predvsem z raziskovanjem izobraževalnih potreb, želja in s predvidevanjem potreb v prihodnosti, z namenom , da bi institucija lahko pravočasno razvila kakovostne izobraževalne programe. V prispevku predstavi najpomembnejše elemente marketinga v izobraževalnih organizacija, med katere prišteva predvsem zadovoljevanje potreb, želja in zahtev uporabnikov izobraževalnih storitev, skrb za njihovo zadovoljstvo in dobro počutje med izobraževanjem, usposobljenost in motiviranost zaposlenih v izobraževalni organizaciji, ustvarjanje pozitivnega ugleda v javnosti, komuniciranje z javnostmi in učinkovito informira­ nje morebitnih udeležencev. Na koncu razprave še posebej poudarja, da lahko le tako razumljen marketing pripomore k razvoju in kakovosti izo­braževanja odraslih.
Nevrolingvistično programiranje
Authors: Padežanin Suzana 
Published: October 2018

Članek je uvod v področje, ki se imenuje nev­rolingvistično programiranje ali NLP. Avtorica opisuje nastanek te metode in podaja osnovne misli o NLP, in sicer, kako v naši sedanjosti doje­ mamo stvarnost, kako si pridobimo raport in ra­zvijamo naše edinstvene poti, da bi lažje razumeli svet. vse osebnostne signale sočasno, bodisi da gre za telesne signale, govorne signale, vidne vzorce. Iz­ haja iz tega, da je treba opustiti običajni okvir in­ terpretacije in kritike, da bi se lahko stvari, za ka­ tere gre, pokazale v drugi luči. Na splošno lahko potem razvijemo boljše alternative za doseganje prvotnih ciljev. V ospredju so procesi notranje predelave informacij. Te zajamemo z določenimi diagnostičnimi modeli NLP, ki so izhodišče za spremembe.
Prihodnost ustvarjamo ljudje
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

Cilj vseživljenjskega učenja je usposobiti ljudi, da bodo soustvarjali takšno prihodnost, kakršno si želijo zase in za svoje otroke. Toda, ali dosedanja praksa res izpolnjuje to poslanstvo? Večinoma razmišljamo, kaj bi lahko z izobraževanjem pridobili, le redkokdaj pa pri tem pomislimo, kakšno prihodnost zares hočemo in želimo.
Razvoj samoizobraževalne kulture v družboslovju
Authors: Židan Alojzija 
Published: October 2018

Spreminjanje družbenih razmer zahteva pridobivanje novega znanja. Avtorica meni, da je spoznavanje družboslovnih vsebin za učenca smiselno le, če ga te spodbudijo k samoizobraževanju, ki se kaže predvsem v stalnem spremljanju periodičnega tiska in drugih množičnih občil ter knjižnih novosti na tem področju. Prav tako meni, da morajo učitelji družboslovja nameniti večjo pozornost samoizobraževalni didaktizaciji. Učitelji družboslovja bi morali postati akcijski raziskovalci. Avtorica namreč ugotavlja, da lahko le tisti učitelji, ki se sami nenehno izobražujejo, privzgajajo učencem samoizobraževalno kulturo.
Kritična interpretacija kakovosti v izobraževanju odraslih
Authors: Berlogar Janko 
Published: October 2018

S kritičnim pristopom, ki se je uveljavil tudi v sociologiji izobraževanja odraslih, avtor kakovost v izobraževanju obravnava kot nekaj, kar je vse prej kot absolutno in enkrat za vselej dosegljivo. Predvsem pa ni nekaj, kar je odvisno zgolj od izobraževalcev. Karkoli kvaliteta že je, je nekaj, kar s svojimi interesi in močjo določa “porabnik”, deležnik v izobraževalnem procesu- izobraževanec, podjetje, država, politika, interni dejavniki. Izobraževalne organizacije pri tem pogosto nimajo veliko vpliva. Mnogokrat odločajo moč in interesi, ki imajo s kakovostjo, še manj z odličnostjo izobraževanja, kaj malo opraviti. V izobraževanju odraslih kot političnem procesu si zato morajo izobraževalne organizacije svoje pravo mesto šele izboriti. Bolj kot uveljavljati pri drugih določene principe kakovosti morajo aktivno, v pogajanjih, a obenem dovolj agresivno sodelovati pri definiranju tovrstnih prin­ cipov. Avtonomnost v oblikovanju in uveljavljanju principov kakovosti je, z vsem spoštovanjem trga, vendarle vprašanje obstoja izobraževalne organizacije.
Kam s knjižnico ... v nacionalni program izobraževanja odraslih
Authors: Pevec Tomaž 
Published: October 2018

Letos se mi je ponudila priložnost, da sem se udeležil Letnega posveta andragoških delavcev Slovenije (Nova Gorica, 12. in 13. maja) in tretje Andragoške poletne šole v Ajdovščini (od 9. do 13. junija). Morda se še komu dozdeva, da vse to s knjižnicami in knjižničarstvom nima kaj dosti opraviti, a tako je vsekakor videti le na prvi pogled. Sam menim, da se pri nas sicer zavedamo tega, da je sodelovanje med knjižničarsko in andragoško stroko pomembno za obe strani, vendar pripominjam, da bi oblike sodelovanja, ki so brez dvoma že tu, kazalo utrditi in poglobiti. In sicer tako, da bi knjižničarji prepoznali priložnost za razvoj knjižnic v tesnejši povezanosti z andragoško stroko, ta pa bi morala dokončno prepoznati enkratno vlogo knjižnice pri učenju in izobraževanju odraslih oziroma pri razvoju lokalne skupnosti ter njenega kulturnega življenja.
Makota JamaBuchi: Živeti z izobraževanjem odraslih
Authors: Findeisen Dušana 
Published: October 2018

Z nova smo se srečali z Makoto Jamaguči (Makota Yamaguchi), profesoricaprimerjalne andragogike z Univerze Rjucu Kejdžaj na Japonskem. Tokratno srečanje je bilo v Sloveniji, in sicer na konferenci ISCE, Mednarodnega društva za primerjalno andragogiko, ki je v organizaciji Andragoškega centra Slovenije potekala v Radovljici.
Kako se odrasli spreminjamo: Osebnostni razvoj in socialna komunikacija
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

Stara domislica je, da se ljudje razvijamo in zorimo le v mladosti, in da je naš osebnostni razvoj zaključen približno s koncem obdobja adolescence. Potemtakem naj bi odraslost predstavljala relativno mirno obdobje brez velikih sprememb in pričakovanj. Toda prvi dvomi v stabilno odraslost so se začeli z opazovanjem in znanstvenim preučevanjem krize srednjih let. Ali je res vse, kar dosežemo v življenju, odvisno od zgodnjega otroštva? Delo Daniele Brečko nam daje imeniten vpogled v zadevno problematiko, začenši z obširno razpravo, kaj je osebnost in kaj je razvoj. V svojem delu se je lotila tudi zgodovinskega pregleda pogledov na osebnost in razvoj, ker so jasno vidni premiki v razmišljanju in gledanju na človeka. Prikazani so pogledi različnih svetovnih mislecev, kronološko zaporedje paradigme pa daje slutiti, da razmišljanje o osebnosti še zdaleč ni zaključeno.
Josef W. Seifert: Vizualizacija, prezentacija, moderacija
Authors: Šulak Tanja 
Published: October 2018

Ko je leta 1996 pri mariborski založbi Doba izšel prevod knjige nemškega avtorja J. W. Seiferta o pripravi in izvedbi seminarjev, na našem knjižnem trgu podobnih knjig skorajda ni bilo. Zato je knjiga za izobraževalce-moderatorje več kot dobrodošla. Knjiga govori o tem, kako kakovostno pripraviti in izpeljati seminar, seveda z vizualizacijo, prezentacijo in moderacijo. V prvem poglavju Vizualizacija nas avtor seznani s pomenom slikovnega predstavljanja dejstev pri poučevanju in učenju. To podkrepi s trditvijo starih Kitajcev, da slika pove več kot tisoč besed, in s tem, da je večina ljudi vizualnih tipov. Nato opisuje, kako najbolje načrtovati proces vizualne predstavitve, seznani bralca z vizualnimi pripomočki, oblikovnimi elementi in s kompozicija vizualizacije.
Tisočletje razuma
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

O komunikacijsko informacijski dobi je bilo že veliko povedanega. Vse premalo pa o tem, kako se v teh razmerah uspešno učiti. Čeprav vsi iščemo načine, kako procese pridobivanja znanja izboljšati in narediti učinkovitejše, se je le del razmišljanja dotaknil najmočnejšega učnega orožja, ki ga človek premore - možganov.
Driekant pomeni trikotnik
Authors: Findeisen Dušana 
Published: October 2018

V nizozemščini "driekant" pomeni trikotnik. Za kakšen trikotnik gre? Tisti sloviti trikotnik, ki ga zdaj poskušamo vzpostaviti tudi v Sloveniji in v katerem delujejo z roko v roki: država, zasebni sektor in civilna družba. V tem trikotniku si vsi s skupnimi močmi prizadevajo doseči boljši družbeni in ekonomski razvoj in boljše življenje ljudi. Driekant pa je tudi ime izobraževalnega centra za odrasle, ki ima svoj sedež nekje v bližini Nimegna, na komaj zaznavni vzpetini sredi značilne nizozemske ravnine. Ko se cesta prav rahlo povzpne, vam nizozemski sogovorniki in sopotniki ne pozabijo povedati, da ste prispeli v gore.
Poklicno izobraževanje v kognitivni ali informacijski družbi
Authors: Medveš Zdenko 
Published: October 2018

V zadnjih treh letih, torej po tem, ko je bila sprejeta nova šolska zakonodaja, so slovenski dnevniki pretežno pisali o šolskih novostih v osnovni šoli ali kvečjemu še na prehodu s srednje šole na univerzo, torej v zvezi z maturo. Po takšnem pisanju bi lahko sklepali, da je oko javnosti in tudi stroke obrnjena predvsem k obveznemu ali splošnemu izobraževanju in da ostaja pri nas poklicno in strokovno izobraževanje še vedno nekako na robu civilnega interesa. V svetu se to že dolgo obrača v drugačno smer. Bolj ali manj je jasno, da je splošno izobraževanje razmeroma zadovoljivo strukturirano, čeprav je splošno priznano, da so konceptualne rešitve na ravni obveznega izobraževanja še dokaj nedorečene.
5. Andragoška šola: Postavitev in razvoj projektov
Authors: Fajdiga - Sever Petja 
Published: October 2018

Tudi letošnja Andragoška poletna šola, peta po vrsti, je bila v Ajdovščini. Potekala je od 7. do 11. junija v prostorih Lavričeve knjižnice. Prijazno mestece v Vipavski dolini se ponaša z izredno bogato zgodovino, ki sega v 3. stoletje. Zato lahko obiskovalec uživa v izrednih arhitekturnih biserih, pa naj bo to restavrirani del obzidja s stolpom, ki izvira še iz rimskih časov, ali pa ob renesančnih grajskih arkadah, ob rimskih termah, v sprehodu po naselju Šturje, v cerkvi sv. Jurija, v ozkih uličicah, ki se stekajo na nekdanji rimski forum ali pa v ljubkosti mediteranskih hišic, obdanih z bujnim cvetjem. Uživa lahko tudi v šumenju gorske reke Hubelj, ki teče skozi mesto, in v čudovitem zelenju hribov, ki se dvigajo nad delom mesta.
Podeželje potrebuje aktivne državljane
Authors: Žnidaršič Bojan 
Published: October 2018

Aktivno državljanstvo pomeni preseči posameznikove potrebe po osnovnih življenjskih dobrinah, torej prizadevanje za nekaj več (javni interes). Stopnja aktivnega državljanstva je sorazmerna s stopnjo demokracije in njen kazalnik. Aktivno dr žavljanstvo ni samo pravica, je predvsem dolžnost reagirati povsod in vedno. S tem sprožarno procese kot posledice osebnih iskanj, spodbud in vzgibov. Vrednote družbe in posameznikov so spodbujevalci aktivnega državljanstva. Pri tem imajo različne oblike vzgoje, izobraže­ vanja in učenja izjemno pomembno vlogo. Deloma s seznanjanjem o tehničnih možnostih "biti aktiven državljan", še več pa v usposabljanju ljudi, da začnejo misliti s svojo glavo, kar je gotovo najpomembnejši cilj aktiviranja prebivalcev. Kajti posameznik je tisti, ki v javnosti načenja različne, družbe­ no bolj ali manj pomembne teme. To pa zahteva odgovorno in "odraslo" osebo, ki je pripravljena prevzeti odgovornost za posledice svojih dejanj. Aktivno državljanstvo je veščina, in ne danost, zato zahteva predvsem aktivno razmišljanje, katerega posledica je aktivnost. Dru žba mora omogočiti izobraževanje, posameznik pa se odloči, ali se bo vanj vključil. Izobražen posameznik se sam - na podlagi osebnih vrednot in interesov- odloča o “Stopnji aktivnega državljana” . Proces vključevanja Slovenije v EU je ugoden trenutek za aktivne državljane. EU pripisuje civilni družbi in njenim pobudam velik pomen.
Priprava na upokojitev
Authors: Ušeničnik Meta 
Published: October 2018

Priprava na upokojitev je pri nas razmeroma novo področje dela, v tujini pa imajo z njo kar nekaj izkušenj. Namen priprave na upokojitev je, da posameznika, ki z upokojitvijo konča delovno obdobje, pripravi na spremel\ien način življenja. Upokojitev pomeni izgubo socialnih stikov, vlog, s katerimi se je posameznik identificiral, zmanjšanje prihodkov in več prostega časa, kot ga je imel kdajkoli v življenju. Človek mora po upokojitvi na novo določiti cilje in pričakovanja. Priprava na upokojitev lahko posameznika motivira pri njihovem določevanju in uresničevanju. Z raziskavama, ki sem ju izvedla v kadrovskih službah in med upokojenci, sem ugotovila, da zaposleni v kadrovskih službah in upokojenci menijo, da je priprava na upokojitev potrebna. Anketirani v kadrovskih službah so se odločili , da bi morala biti individualna ali skupinska, upokojenci pa večinoma za individualno pripravo.
Silvije Pongrac: Izobraževanje odraslih v hrvaški družbi
Authors: Krajnc Ana 
Published: October 2018

Razveselili smo se, ko je konec leta 1999 izšla nova knjiga o izobraževanju odraslih na Hrvaškem. Vemo, da izobraževanje odraslih hitro zaniha in da je občutljivo na družbene ter politične spremembe. Marsikaj, kar je bilo na Hrvaškem na področju andragogike že zelo razvito, je v zadnjem desetletju nazadovalo. Nova knjiga in nekateri raziskovalni projekti pa dokazujejo, da sta andragoška praksa in teorija že premagali krizo in da sta spet zaživeli.
Ferdo Rečnik: Pedagoško-andragoško usposabljanje
Authors: R. F. 
Published: October 2018

Pnročnik, ki je pred nami, je napisan kot učni pripomoček za kandidate, ki se bodo pripravljali na mojstrske, delovodske ali poslovodske izpite v okviru poklicnega izobraževanja. Publikacijo sestavljajo trije deli. V prvem z naslovom Psihološko-didaktične osnove se avtor Branko Slivar loteva razlage temeljnih dejavnikov, ki vplivajo na razvoj osebnosti, opiše strukturo osebnosti, mladostnikove razvojne značilnosti ter značilnosti odraslega in posebnosti pri učenju odraslih.
Akcijsko raziskovanje kot pot h kakovosti
Authors: Velikonja Marija 
Published: October 2018

V iskanje poti, kako spreminjati izobraževalno prakso in izboljšati kakovost izobraževanja, lahko vključimo tudi akcijsko raziskovanje. Gre za obliko razmišljajočega preučevanja, ki se ga lotevajo učitelji (pedagogi in andragogi), da bi izboljšali svoje praktično ravnanje, razumevanje prakse in tudi objektivne možnosti, v katerih ta poteka. Akcijska raziskava vključuje štiri faze, to so: 1. izdelava načrta za akcijo, ki naj bi izboljšala to, kar že poteka; 2. ukrepi za uresničitev načrta; 3. opazovanje in spremljanje učinkov teh ukrepov v okvirih, znotraj katerih potekajo; 4. premislek o učinkih , ki je podlaga za nadaljnje načrtovanje, novo akcijo. V zadnjem desetletju so se nekateri učitelji in vodstveni delavci v osnovnih in srednjih šolah že usposabljali v zvezi z uvajanjem akcijskega raziskovanja v šolah. Ne moremo pa presoditi, koliko se je akcijsko raziskovanje uveljavilo v praksi. K uvajanju akcijskih raziskav je treba spodbuditi tudi organizatorje izobraževanja odraslih in učitelje.