bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Pradinio ir specialiojo ugdymo Lietuvoje analizė informacinių technologijų naudojimo požiūriu
Authors: Dagienė Valentina , Krapavickaitė Danutė 
Published: January 2019

Lietuvos bendrojo lavinimo mokyklose kompiuterių skaičius artėja prie Europos Sąjungos šalių vidurkio (15 mokinių vienas kompiuteris). Itin palankus santykis pagrindinių ir vidurinių mokyklų vyresnėse klasėse (8 : 1). Tokia buvo poros dešimtmečių informacinių technologijų diegimo strategija: pirmiausia stengtis aprūpinti kompiuteriais vyresniąsias klases. Kaip rodo tarptautiniai tyrimai, gerų rezultatų pasiekiama naudojant informacines ir komunikacines technologijas pradinėse klasėse ir ypač – specialiajame ugdyme. Norint išsiaiškinti, kokia padėtis šiais klausimais Lietuvoje ir Europos Sąjungos šalyse, buvo atliekama kompleksinė tarptautinių tyrimų, mokslinių publikacijų, ataskaitų, kitų švietimo dokumentų analizė. Viena jos dalių – empirinis tyrimas, kaip informacinės technologijos naudojamos pradinėse klasėse ir specialiajame ugdyme. Buvo atlikta 250 mokyklų anketinė apklausa ir analizuojami jos duomenys. Straipsnyje nagrinėjami pagrindiniai šio tyrimo rezultatai, aptariami informacinių technologijų naudojimo pradiniame ir specialiajame ugdyme ypatumai, keliamos problemos, pateikiamos išvados.Analysis of primary and special education in Lithuania in respect of using information technologiesValentina Dagienė, Danutė Krapavickaitė
SummaryNumber of computers and other technologies is steadily increased over time. Many schools in Lithuanian have been achieving the baseline target for computerto-pupil rations. In recent years several surveys have been designed on Lithuanian schools capacity to integrate information and communication technology (ICT) into learning and teaching processes. The last one was developed in December 2006 – it was surveyed primary and special teachers, and school headmasters. The main goal of this survey is to analyze how ICT have been used in primary and special education. The paper deals with the main results of the survey.
Organizacijos žinių struktūrų ir jų vadybos prieigų analizė
Authors: Zalieckaitė Laima , Mikalauskienė Audronė Ona Ona 
Published: January 2019

Organizacija, veikianti besikuriančios žinių visuomenės aplinkoje, privalėtų išmokti valdyti savo intelektinį kapitalą. Valdyti žinias – tai apibrėžti jų struktūrą, įsiminti ir pasirinkti tinkamus vadybos metodus ir priemones. Žinios organizacijoje yra struktūruotas informacijos kaupimo procesas, todėl jos įgauna apibrėžtas formas. Žinios turi naudą organizacijai, nes padeda efektyviau spręsti problemas ir išlikti sparčiai besikeičiančioje aplinkoje. Organizacija turi valdyti ir savo žinių aplinką, nes didėja darbų intelektualizavimas, trumpėja įgytų žinių aktualumo laikas ir intelektą veikia globalizacija, taip pat didėja ir intelekto kaina. Šios aplinkybės verčia organizaciją įsiminti ir valdyti savo žinių kapitalą. Žinių vadyba yra esminis organizacijos plėtotės veiksnys, nes žinios yra ekonominis kapitalas, strateginis išteklius, stabilumo veiksnys ir konkurencinės kovos įrankis. Žinių vadybos prieigų įvairovė yra didelė. Straipsnyje nagrinėjamos kelios jų, t. y. žinių vadybos sistemų, ontologijomis grįstas žinių vadybos On-To-Knowledge, Common-KADS ir MAS-CommonKADS metodai.Analysis of organizational knowledge structures and their management aproachesLaima Zalieckaitė, Audronė Ona Mikalauskienė
SummaryUne des forces de l’entreprise résulte d esa capacité à utiliser au mieux sa connaissance pour résoudre ses problèmes. Cette connaissace peut être orientée vers l’extérieur de l’entreprise: c’est le cas quand il s’agit d’augmenter ses parts de marché, d’assurer ses approvisionnements ou de respecter la réglamentation. Elle peut aussi être orientée vers l’intérieur de l’entreprise lorsqu’elle vise principalement à optimiser son fonctionnement interne et à réduire ses charges.Le caractère multiforme de la connaissance suscite bien des interrogation. Que est son rôle? Qui le déteint? Quels sont ses mécanismes? Ces questions loin d’être résolues. La connaissance demeure un enjeu de pouvoir et de responsabilité. Nous penson que les enjeux sont tels qu’il est nécessaire pour l’entreprise d’appréhender une vaision d’ensemble de sa connaissance. Elle se doit d’essayer d’évaluer son „capitale connaissance“ et de considérer sa connaissance comme une veritable immobilisation.Une première partie d’article propose un état de l’art sur les concepts associés à la connaissance l’entreprise. Notre objectif n’est pas d’apporter des réponses fermées sur des sujets qui font l’objet de grands débats scientifiques.Une seconde partie examine les problèmes de mémorasition de la connaissances, leurs contextes d’utilisation dans l’entreprise, et leurs mécanismes d’utilisation.Une troisième partie présente une démarche de gestion de la connaissance l’entreprise. Elle expose ensuite la problématique et les aproches de cette gestion.
Statybų sektoriaus smulkių ir vidutinių įmonių ateities e. vizija: e. verslo perspektyva
Authors: Gudauskas Renaldas , Gatautis Rimantas , Vitkauskaitė Elena 
Published: January 2019

Europos Komisijos finansuojamo e-NVISION projekto tikslas – sukurti naujovišką e. verslo platformą smulkioms ir vidutinio dydžio įmonėms, sudarant joms sąlygas modeliuoti ir pritaikyti savo organizacijose konkrečius e. verslo scenarijus, kurie tenkintų vartotojų ir tiekėjų poreikius. Straipsnyje nagrinėjamas šių scenarijų įgyvendinimas, grindžiamas sprendimais, integruojančiais partnerių reikalavimus atitinkančias paslaugas. Laikomasi į paslaugas orientuotos sprendimų architektūros kūrimo principo, įvertinančio teisinius, ekonominius ir socialinius veiksnius, lemiančius tokio pobūdžio paslaugų įgyvendinimą. Kuriami technologiniai sprendimai siekti bendro tikslo – paskatinti smulkių ir vidutinių įmonių, ypač naujų šalių narių įmonių, dalyvavimą Europos Sąjungos ateities e. verslo scenarijuose.SMEs in construction sector: future business scenariosRenaldas Gudauskas, Rimantas Gatautis, Elena Vitkauskaitė
SummaryFuture business in Europe will be conducted through flexible networks of interdependent organizations. It will be global, open and collaborative, dynamic and adoptive, frictionless and consistent. Information communication technologies (ICT) will be one of the essential presuppositions for successful business development. All industries will be affected by such kind transformations and construction sector is not an exception.Problem: e-Business use in construction sector is very limited comparing with other industries analysed in e-Business W@tch (2005). Most of companies prefer reactive activities to active ones in terms of ICT use. Such situation might be explained by particularities of services provided and construction processes and by slow penetration of ICT in sector there dominates SMEs. The main objective of EU funded project e-NVISION is the development and validation of an innovative e-Business platform enabling Construction SMEs to model and adapt particular business scenarios; to integrate all their enterprise applications and to incorporate legal, economical, social and cultural services, with the final goal of facilitating their participation in the Future European e-Business Scenario.The aim: to identify most important internal processes of construction SMEs and to evaluate possibilities to use ICT to optimise those processes.
Viešosios bibliotekos ir vertė: Norvegijos viešųjų paslaugų vertinimo tyrimas
Authors: Aabø Svanhild 
Published: January 2019

Ðiandien daugelis vieðøjø bibliotekø susiduria su spaudimu pateisinti joms skiriamas biudþeto lëðas, árodant jø vertæ bei socialiná, ðvieèiamàjá, taip pat ekonominá poveiká individams ir bendruomenëms. Ðiame straipsnyje pristatomas Norvegijos vieðøjø bibliotekø vertës tyrimas, kurá atliekant vieðosioms paslaugoms tirti buvo taikyti ekonominiai modeliai. Vieðøjø bibliotekø paslaugos ðiame tyrime traktuojamos kaip viena ið vieðøjø gërybiø, turinèiø tam tikrà socialinæ vertæ. Kadangi lëðos vieðosioms gërybëms finansuoti nëra skirstomos lygiai, vartotojai gali iðreikðti savo prioritetus, teikiamus vienai ar kitai vieðajai paslaugai. Tyrime kelti ðie pagrindiniai klausimai: Ar vieðàsias gërybes vertinantys ekonominiai modeliai gali bûti naudingai pritaikyti vieðosioms bibliotekoms? Ar ðis poþiûris á vieðàsias bibliotekas prisideda prie bibliotekininkystës ir informacijos mokslø teorijos ir metodologijos? Teorinës analizës pagrindu autorë daro iðvadà, kad ekonominiai modeliai, o ypaè sàlyginio vertinimo modelis, gali bûti taikomi siekiant iðsiaiðkinti vertæ, kurià þmonës sieja su vieðosiomis bibliotekomis. Siekiant pagrásti ðià iðvadà empiriniais duomenimis, atliktas tyrimas, kuriame dalyvavo daugiau nei 1000 bibliotekø lankytojø, taip pat respondentø, nesinaudojanèiø vieðøjø bibliotekø paslaugomis. Tyrimo atspirties situacija buvo pasirinkimas uþdaryti vieðàjà bibliotekà, jos finansavimà skiriant kitoms vieðosioms paslaugoms arba padidinant metinius mokesèius gyventojams. Tyrimo duomenimis, 94 proc. respondentø mano turintys turëti galimybæ naudotis vieðàja biblioteka savo savivaldybëje. 36 proc. respondentø sutiktø su mokesèiø padidinimu, jei ði suma bûtø skirta vietos vieðajai bibliotekai iðlaikyti. 10 proc. respondentø teigë, kad sutiktø mokëti papildomus mokesèius, skirtus bibliotekai, taèiau nurodyta suma yra per didelë. Nemaþa respondentø dalis (39 proc.) teigë, kad vieðoji biblioteka turi bûti iðlaikoma, taèiau nesutiko su tuo, kad bibliotekos iðlaikymo pagrindu galëtø bûti didinami mokesèiai. Tik 3 proc. respondentø pareiðkë, kad vieðoji biblioteka neturëtø bûti finansuojama, net jeigu jiems tai nieko nekainuotø. Taip pat 90 proc. respondentø teigë, kad ðiuo metu bibliotekoms skiriamos mokesèiø dalies nukreipimas kitoms vieðosioms paslaugoms jiem bûtø maþiau vertingas nei bibliotekø paslaugø vertë. 3 proc. respondentø sutiktø, kad vieðoji biblioteka bûtø uþdaryta, o finansavimas skirtas kitoms savivaldybës remiamoms vieðosioms paslaugoms. Remdamasi tyrimo rezultatais autorë daro esminæ iðvadà, kad Norvegijos vieðøjø bibliotekø nauda yra daug didesnë, nei kainuoja jø paslaugø iðlaikymas, ir ðá kainos ir naudos santyká vertina kaip 1:4. Kitaip tariant, gyventojai teigia ið kiekvienos mokesèiams sumokëtos kronos, skirtos vieðajai bibliotekai, gaunà keturis kartus didesnæ naudà.Public libraries and valuation: A Norwegian study applying a non-market approachSvanhild Aabø
Aukštojo mokslo institucijų įvaizdis: šališki veiksniai
Authors: Marčinskas Albinas , Gudonienė Vilija , Drūteikienė Greta 
Published: January 2019

Aukðtojo mokslo sektoriuje didëjant konkurencijai ðalies viduje bei vis labiau patiriant tarptautiná spaudimà, universitetø ávaizdis ágauna lemiamà reikðmæ sëkmingai jø veiklai ar net iðlikimui. Vakarø ðaliø mokslininkai jau senokai yra nustatæ, kad universitetas yra viena ið ástaigø, kurios sëkminga veikla visiðkai priklauso nuo jos ávaizdþio, o kai kurie ðios srities tyrinëtojai teigia, jog tai bene pats vertingiausias universitetø aktyvas. Aukðtojo mokslo institucijos vis agresyviau naudojasi rinkodaros komunikacija, stengiasi pasiekti svarbiausias universitetams interesø grupes – studentus, dëstytojus, mokslininkus, partnerius, valstybines institucijas. Lietuva kol kas nepatiria pasaulyje vyraujanèiø studentø skaièiaus ir finansavimo maþëjimo tendencijø, taèiau ir mûsø ðalyje neabejotinai suvokta studentø pritraukimo ir ávaizdþio puoselëjimo svarba. Ðiame straipsnyje aptariamos bendrosios universitetø ávaizdþio formavimo teorinës áþvalgos, komunikacinio dëmens reikðmë, o teiginiai iliustruojami Vilniaus universiteto ávaizdþio pirmojo tyrimo etapo duomenimis.Higher education institution image: stakeholder approachAlbinas Marčinskas, Vilija Gudonienė, Greta Drūteikienė
SummaryThe image of a university plays the crucial role in creating a competitive advantage in the increasingly competitive and internationalising market. The image of higher education institutions is a very complex entity quite different from the image of business organizations. It is a function of universities’ marketing and other communication activities and how they are perceived by their stakeholders, it is a construct of multiple images negotiated by the receiver, formed on limited and sometimes inaccurate information. The article investigates the ideas concerning the concept of universities’ image and studies of image configuration, factors, components and impressions among the stakeholders as presented in the scholarly literature. Data of study of Vilnius University image factors among the students and the staff confirm the importance of cognitive and affective dimensions of the university image and offers some implications for the image management and communication.
Naujoji žiniasklaida ir nauji redagavimo iššūkiai: Norvegijos pamokos
Authors: Skjerdal Terje S. S. 
Published: January 2019

Šiame straipsnyje nušviečiama vis dažniau Norvegijoje diskutuojama naujosios žiniasklaidos kuriamų iššūkių redakcinei atsakomybei tema. Internetinių diskusijų forumai sukėlė ypač daug ginčų ir neaiškumų dėl redakcijos vaidmens. Tyrimas atskleidė, jog Norvegijos Spaudos nusiskundimų komisijos gaunamų skundų dėl internetinio turinio skaičius auga, dauguma jų pasitvirtina. Redakcijos skirtingai vertina vartotojo kuriamo turinio redagavimą Norvegijoje. Straipsnyje taip pat pristatoma skaitmeninės žiniasklaidos reglamentavimo sistema Šiaurės ir Baltijos šalyse. Dažniausiai taikomas tradicinis reglamentavimas, kurio nepakanka naujosios žiniasklaidos redakcinei atsakomybei apibrėžti. Vyraujančiame diskurse apie redakcijos kontrolės pobūdį skaitmeninėje žiniasklaidoje galima išskirti du priešingus požiūrius: “atsakingos redakcijos” diskursą ir “dalyvaujančios naujosios žiniasklaidos” diskursą. Pagaliau, žvelgiant į redakcijos skaitmeniniame amžiuje perspektyvas, galima būtų išskirti tris galimus scenarijus: silpnėjantį, stiprėjantį bei kintantį redaktoriaus vaidmenį.New media and new editorial challenges: Lessons from NorwayTerje S. Skjerdal
SummaryThis article discusses some of the challenges that the new media create for editorial responsibility in light of recent discussion in Norway. Online discussion forums in particular have caused much dispute and ambiguity as regards editorial involvement. The study shows that the Norwegian Press Complaints Commission has received an increasing number of complaints regarding online content, and that the complaints usually result in an adjudication. It is shown that Norwegian editors have diverse attitudes towards the question of pre-moderation or post-moderation of user-generated content. The study further contains an overview and discussion of media regulation in the Nordic-Baltic countries in relation to the digital media. The regulations are generally traditional in their focus and are insufficient to clarify questions of editorial responsibility of the new media. In terms of the dispute over editorial control in the digital media, two contradicting discourses are identified: the ‘responsible editorship’ discourse and the ‘participatory new media’ discourse. Lastly, three scenarios are drawn as regards the prospects of editorship in the digital media age: a weakened, a strengthened and a redefined role of the editor.Key words: Editorial responsibility, online discussion, code of ethics, media law, Norway, Nordic-Baltic countries
Žiniasklaidos laisvė? Žurnalistų etikos problemos Estijoje
Authors: Lauk Epp 
Published: January 2019

Šiame straipsnyje nagrinėjama pokomunistinių šalių spaudos laisvė, laisvoji rinka ir egzistuojantys žurnalistų etikos kodeksai, kurių nepakanka garbingos ir etiškos žurnalistikos, prižiūrimos savireguliacinių institucijų, plėtrai. Estijos pavyzdys, kaip demokratijos ir laisvos rinkos ekonomikos modelis, atskleidžia, jog vienoje iš “laisviausių” šalių žiniasklaidos elitas, siekdamas savo interesų ir pelno, išplėtojo užgaulingą “savireguliacijos simuliaciją”. Ten, kur valstybės žiniaskaidos politika išlieka itin liberali, o pilietinės ir politinės kultūros neišplėtotos, “socialiai atsakingos” žurnalistikos modelis neveikia.Freedom for the media? Issues of journalism ethics in Estonia*Epp Lauk
SummaryThis paper argues that in the post-Communist countries freedom of the press, free market and existence of journalistic Codes of ethics are not sufficient conditions for the development of fair and ethical journalism that is guarded by a self-regulation body. The example of Estonia, a ‘model’ of the transformation to a democratic free-market economy, demonstrates that in one of the ‘freest’ of environments the media elite have developed an abusive ‘simulation of self-regulation’ to protect their self-serving interests and the pursuit of profit. Where State media policy remains extremely liberal and civic and political cultures are underdeveloped, the ‘social responsibility’ model of journalism does not work.Key words: freedom of expression, media ethics, media self-regulation, civil society, Estonia, post-Communist countries
Apie trejopą Baltijos šalių žiniasklaidos tapatybę ir jos poveikį žiniasklaidos elgsenai
Authors: Balčytienė Auksė 
Published: January 2019

Šiame straipsnyje taikomas lyginamasis žiniasklaidos tyrimų aspektas ir atskleidžiama, jog Lietuvos, Latvijos ir Estijos žiniasklaida savo šalių skaitytojams siūlo įvairių informacijos pasirinkimo galimybių. Taip pat, atkreipiamas dėmesys ir į tai, kad Baltijos šalys vienos pirmųjų jaunos demokratijos valstybių sėkmingai institucionalizavo žiniasklaidos savitvarkos sistemas. Tačiau nepaisant šių pozityvių slinkčių žiniasklaidos sistemų ir turinio įvairovės link, visuomenės informavimo praktika šiame regione ne visuomet tarnauja demokratijos tikslams. Žiniasklaidos priemonės gan dažnai tarnauja politikos ar verslo interesams. Taip pat, šiame straipsnyje išvardijami iš kitų Šiaurės Europos regiono šalių žiniasklaidos sistemų „pasiskolinti“ dalykai ir aptariamos autentiškosios žurnalistikos savybės. Straipsnis užbaigiamas nuomone, jog Baltijos šalių žiniasklaida yra labai kontrastinga: čia veikia įvairialypė – tiek komercinė, tiek ir visuomenė – žiniasklaida, kurios priemonėms būdinga sava darbo logika bei taikomos žurnalistinės normos.On tripartite identity of the Baltic media and its impact on media performanceAuksė Balčytienė
SummaryThis article applies comparative analysis framework and demonstrates that media in the Baltic States offers rich news environment with diverse choices. As practice reveals, the three countries were also able (with more or less success) to institutionalize media self-regulation systems. In spite of these transformations towards democratic media, this article discloses that due to certain drawbacks (lack of internal media freedom and labile professional ideals) media performance does not always adequately serve the requirements of democracy. Very often media becomes an instrument to reach other (political or business) aspirations. In addition, the article focuses on certain aspects of media culture in the countries of the same geographic region (Baltic and Nordic countries) and identifies unique national and “imported” characteristics in the Baltic media systems and assesses their impact on media performance. Finally, it proposes that media cultures in the Baltic States represent mixed models with mainstream commercial and public service media each functioning with their own logic and professional journalistic norms.Keywords: Baltic media, Nordic media, media culture, small market, pluralism, liberalization, commercialization, professionalization
Skandinavijos investicijų vaidmuo Latvijos žiniasklaidos reintegracijoje į Šiaurės ir Vidurio Europos žiniasklaidos modelį
Authors: Dimants Ainārs 
Published: January 2019

Straipsnio tikslas – trumpai apžvelgti Latvijos žiniasklaidos privatizacijos ir koncentracijos procesus, sąlygotus užsienio investicijų. Straipsnyje nagrinėjama Skandinavijos, daugiausia Švedijos, kapitalo įtaka redakciniam autonomiškumui, naujų redakcinių instrumentų įdiegimui, siekiant žurnalistikos kokybės ir profesionalumo, o taip pat tokioms žurnalistikos struktūroms, kaip: profesinės sąjungos, žurnalistų rengimas ir mokymas bei žiniasklaidos tyrimai.Straipsnyje teigiama, jog pastarųjų metų Latvijos žiniasklaidos raidą atitinka Šiaurės/Vidurio Europos arba demokratinis-korporacinis žiniasklaidos sistemos modelis, suformuluotas mokslininkų Daniel C. Hallin ir Paolo Mancini trijų žiniasklaidos modelių ir politikos koncepcijoje.The role of Scandinavian investments for the re-integration of Latvian media in the North/Central European model of media systemAinārs Dimants
SummaryThe aim of the paper is to give a brief overview about the development and concentration of Latvian media ownership since privatization, from the point of view of the impact of foreign investment. The paper examines the impact of Scandinavian, mainly Swedish, capital on editorial autonomy, on establishing editorial instruments to increase the quality and professionalism of journalism as well as on journalistic infrastructures such as professional unions, training and education and media research.The paper suggests that the North/Central European or Democratic Corporatist Model of media system described by Daniel C. Hallin and Paolo Mancini in their concept of three models of media and politics corresponds to the Latvian media development in the present and in the past.Key words: Latvian media system, models of media system, social history, history of communication, transparency of media ownership, investments, editorial autonomy, journalistic cultures, journalistic infrastructures, professional standards of journalism
Darniojo vystymosi poveikis teisei į informaciją: teisė į aplinkos informaciją
Authors: Stonkienė Marija 
Published: January 2019

Straipsnyje tiriamas darniojo vystymosi poveikis teisei į informaciją. Teigiant, kad visuomenės raidos kryptingumas plečia įvairias žmogaus teisių raiškas, skatina jų turinio plėtrą, analizuojama teisės į informaciją turinio plėtra. Teisės į informaciją turinyje išskiriama aplinkos tematika. Ši tematika yra anksčiausiai sureikšminta darniajame vystymesi.Tarptautinių, Europos Sąjungos ir nacionalinių (Lietuvos) teisės aktų analizės pagrindu daroma išvada, kad yra kuriama teisės į aplinkos informaciją realizavimo sistema. Šios sistemos pagrindu yra tarpvalstybinė aplinkos informacijos teikimo tvarka, bendraisiais tarptautiniais ir Europos Sąjungos standartais grįsta nacionalinė (Lietuvos) teisės į aplinkos informaciją užtikrinimo sistema.Atliktas tyrimas leidžia pastebėti, kad aplinkos informacijos teikimas visuomenei užtikrinamas dviem būdais: reglamentuojant visuomenės teisę dalyvauti vertinant ūkinės ar kitos veiklos poveikį aplinkai ir garantuojant visuomenės teisę į valdžios institucijų kaupiamą aplinkos informaciją. Teisė į aplinkos informaciją teisės aktais pripažįstama visuomenei, t. y. kiekvienam visuomenės nariui be jokių išlygų ar reikalavimų. Aplinkos informacijos teikimo visuomenei subjektai yra valstybės valdžios institucijos ir atitinkamą ūkinę veiklą planuojantys, siūlantys subjektai. Šie subjektai visuomenei informaciją teikia tik teisės aktų nustatyta forma, dalyvaudami poveikio vertinimo procedūroje. Lietuvos situacijos tyrimas leidžia pastebėti, kad aplinkos informacijos teikimas valstybės institucijų nurodymu yra perkeliamas tiesiogiai ūkinę veiklą planuojančiam, siūlančiam subjektui.The impact of sustainable development to the right to information: the right to environmental informationMarija Stonkienė