bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Giant Retinal Tear Management at Referral Eye Hospital
Authors: Purnama Mia , Iskandar Erwin , Virgana Rova , Ihsan Grimaldi , Sovani Iwan , Kartasasmita Arief 
Published: June 2019

Introduction: to report the characteristics, management and outcome in giant retinal tear (GRT) associated retinal detachment patients at Cicendo Eye Hospital
Methods: this retrospective study was performed on medical records who had undergone retinal detachment surgery between January 2014 and March 2017. Age, sex, etiologies, size of GRT, quadrant involvement, lens status, proliferative vitreo-retinopathy (PVR), managements and outcomes were evaluated in association with giant retinal tears
Result: Twenty-six patients (23 males, 3 females) age between 11-59 years with follow up from 2 months to 18 months were enrolled in this study. Twenty-five eyes have retinal detachment with macular involvement and 11 patients had high myopia. Majority of patients had 90° of GRTs. Most retinal tears were located at temporal quadrant (73%). Nineteen patients had undergone pars plana vitrectomy (PPV) and 7 patients had combined PPV with encircling buckle. Fifteen patients had used heavy liquid, 24 patients had silicon oil and 2 had gas tamponade. Intraoperative complications included lens trauma, retinal slippage and choroidal detached were found in 1 eye respectively. Fourteen eyes had recurrent retinal detachment. At the last follow up, 14 patients had anatomically attached retina. Twelve patients had total retinal detachment and marked PVR. Five fellow eyes were treated with prophylactic laser. Visual acuity improved in 11 eyes.
Conclusion: Giant retinal tears were more common in patients with high myopia. Management of GRT currently with PPV and PPV combined with encircling buckle. The success rate of anatomy and visual acuity was less than other previous studies
LEARNING ENGLISH THROUGH SONGS AS ONE OF INNOVATIVE METHODS OF EDUCATION
Authors: Романюк Світлана Костянтинівна 
Published: June 2019

Abstract. The article deals with the peculiarities of the introduction of the method of learning English songs in the process of teaching “English for Specific Purposes” for students of “Music” specialty at higher education institutions. The author considers the essence and features of this innovative method, analyzes its main principles and priorities. In particular, the stages of work with a song composition and examples of exercises on the acquisition of language material are considered. The article substantiates the methodical expediency of using the method of learning English songs in the process of teaching English in artistic specialties.
Recently, the higher educational institutions intensify the process of learning foreign languages through the introduction of the variety of teaching technologies. The method of learning English songs by students of “Music” specialty in English classes is efficient and productive, because of enriching the vocabulary, improving the pronunciation and grammar. It increases the efficiency of students’ professional training. Poetic and song material encourages creativity, performing verse translations, composing poetry and songs in native and English languages, promotes the memorization of new words due to the rhymed forms as a great way of phonetic training.
РОЛЬ ТЕОРІЇ ДОМІНАНТИ О. УХТОМСЬКОГО (1875–1942) У РОЗВИТКУ КОМПЛЕКСНОЇ НАУКИ ПРО ЛЮДИНУ
Authors: Петренко Оксана Борисівна 
Published: June 2019

У статті проаналізовано спадщину видатного ученого Олексія Олексійовича Ухтомського, філософсько-світоглядна концепція якого про людину не лише підводить підсумки накопичених знань й отриманих результатів, але й визначає перспективи подальшого розвитку комплексної науки про людину. Доведено, що вчення О. Ухтомського про домінанту належить як фізіології, так і філософії та психології, а також стало підґрунтям окремих ідей кібернетики й синергетики. Схарактеризовано роль теорії домінанти у розвитку комплексної науки про людину: О. Ухтомський погодив її з фундаментальними питаннями людського буття й пізнання, її особистої соціальної сутності, поширив теорію на найбільш складні форми психічного відображення дійсності й духовного життя особистості, визнав її потужним системотворчим фактором у комплексному науковому описі найбільш складної живої системи – людини. З’ясовано, що О. Ухтомським розроблена струнка концепція людини, побудована на новому синтетичному підході до природи людини, на стику природничо-наукових і гуманітарних знань, що дало можливість ученому органічно пов’язати природничо-наукові уявлення про поведінку й психіку людини із законами моральної поведінки людини у світі, що виводять зміст і сенс життя людини за її чисто фізіологічні, природні межі. Учений довів, що людина – істота не тільки біологічна, але й історична та соціальна, вона включена у суспільну взаємодію й у процес зміни поколінь, і цим багато в чому визначаються її реакції на зовнішні виклики. Крім того, людина активна, має волю, здатна до цілеспрямованої діяльності, відносно вільна, і в міру цієї волі відповідальна. І, що дуже важливо, сприймає себе цілісно.
Розкрито якісно нове розуміння ученим «середовища» у контексті культури, яка об’єднує як індивідуальний внутрішній світ, так і колективне несвідоме, назване О. Ухтомським «досвідом батьків».
У статті доведено, що теорія домінанти О. Ухтомського може використовуватися у таких прикладних галузях, як психологія праці, спорту, медична психологія, педагогічна психологія тощо.
ВИКОРИСТАННЯ ІННОВАЦІЙНО-ІНФОРМАЦІЙНИХ ТЕХНОЛОГІЙ НА УРОКАХ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА
Authors: Потапчук Тетяна Володимирівна 
Published: June 2019

Процеси інформатизації сучасного освітнього простору нерозривно пов’язані з активним упровадженням інноваційно-інформаційних технологій, що урізноманітнює форми навчання й виховання. Застосування цих технологій в освіті завдяки їх специфічним властивостям значно посилює наочність у навчанні, емоційний вплив на учнів, сприяє поглибленню міжпредметних зв’язків, інтенсифікації роботи учнів, покращує організацію навчальної діяльності. Інноваційно-інформаційні технології відкривають нові можливості використання на уроках текстової, звукової, графічної та відеоінформації, збагачують методичні можливості уроку. Сьогодні використання цих технологій стає невід’ємною складовою вивчення будь-якого предмета. Використовуючи в навчальному процесі створені учнями мультимедійні презентації, публікації та веб-сайти, можна розвивати в них навчальні вміння та навички. Як зазначають дослідники, існує безліч мультимедійних програм для роботи з комп’ютером на уроці музичного мистецтва, а саме: музичний програвач, програма для співу карооке, музичний конструктор, музичні енциклопедії, навчальні програми, табличний процесор. Використання інноваційно-інформаційних технологій стає невід’ємною складовою вивчення будь-якого предмета. Упровадження інноваційно-інформаційних технологій у систему музичної освіти дозволяє розширити можливості навчання.
ОСВІТНЄ СЕРЕДОВИЩЕ ПОЧАТКОВОЇ ШКОЛИ: CУЧАСНІ ПІДХОДИ ТА ВИМОГИ
Authors: Боровець Олена Віталіївна 
Published: June 2019

Анотація. У статті розкривається сутність поняття «освітнє середовище», що є складною системою інтелектуальних, культурних, методичних, організаційних, технічних ресурсів. Доведено, що освітнє середовище впливає на особистісний розвиток учня та результати його навчальної діяльності. Автор акцентує увагу на тому, що у Новій українській школі освітнє середовище повинно стати таким, що належить учням, де кожна дитина незалежно від її фізичних та психологічних особливостей почуватиметься комфортно. Тому в умовах реалізації Концепції «Нова українська школа» важливого значення надається створенню інклюзивного освітнього середовища, характеристикою ефективного функціонування якого є забезпечення сукупності педагогічних, психологічних та соціологічних умов.
У статті розкриваються сутнісні ознаки фізичного та психологічно безпечного освітнього середовища, організація якого передбачає реагування на нові виклики та вимоги, реалізацію системи принципів. Психологічно безпечне середовище сприяє задоволенню потреб у особистісно-довірчому спілкуванні, створює референтну значущість середовища та забезпечує психічне здоров’я учасників освітнього процесу. Автор зазначає, що створення ефективного фізичного середовища досягається через організацію навчальних осередків, які передбачають забезпечення умов для навчально-дослідної діяльності школярів, для індивідуальної та групової роботи.
Окреслено роль учителя початкової школи в організації фізичного та психологічно безпечного освітнього середовища. Доведено необхідність застосування педагогами різноманітних інноваційних методів, прийомів, форм роботи у освітньому процесі Нової української школи.
НАВЧАННЯ ІНШОМОВНОЇ ПРОФЕСІЙНО-ОРІЄНТОВАНОЇ ЛЕКСИКИ У НЕМОВНИХ ЗВО
Authors: Коваленко Валентина 
Published: June 2019

Анотація. З розширенням міжнародних зв’язків та академічної мобільності виникла значна потреба підвищити вміння студентів вільно спілкуватися з представниками різних країн з метою розвитку професійних, ділових та особистих контактів з закордонними партнерами, а також необхідність читати професійну літературу іноземною мовою. В зв’язку з цим в Україні існує зростаючий попит на випускників, які мають хороші знання іноземних мов і спроможні застосувати ці знання в своїй професійній діяльності.
У статті автори торкаються питання навчання студентів немовних вищих навчальних закладів іншомовній професійно-орієнтованій лексиці, як формі опанування іноземною мовою. Запропонована класифікація вправ та завдань необхідних для вдосконалення лексичних навичок ґрунтується на засвоєнні лексики на перед текстовому, текстовому та після текстовому етапах. Такі форми навчання на думку авторів сприяють формуванню вмінь і навичок іноземної професійної мовленнєвої діяльності.
Результати використання розглянутих форм навчання фаховому мовленню показують, що правильно організована робота з вивчення іноземної мови для спеціальної мети дає можливість студентам вільно володіти іноземною мовою.
Extreme-ultraviolet Late Phase Caused by Magnetic Reconnection over Quadrupolar Magnetic Configuration in a Solar Flare
Authors: Zhou 周振 Zhenjun 军 , Cheng Xin , Liu Lijuan , Dai Yu , Wang Yuming , Cui Jun 
Published: June 2019

Abstract
A second emission enhancement in warm coronal extreme-ultraviolet (EUV) lines (about 2–7 MK) during some solar flares is known as the EUV late phase. Imaging observations confirm that the late-phase emission originates from a set of longer or higher loops than the main flare loops. Nevertheless, some questions remain controversial: What is the relationship between these two loop systems? What is the heating source of late-phase emission? Does heating accompany the main-phase heating or does it occur quite later? In this paper, we present clear evidence for a heating source in a late-phase solar flare: magnetic reconnection of the overlying field in a quadrupolar magnetic configuration. The event is triggered by an erupted core structure that eventually leads to a coronal mass ejection. A cusp feature and its shrinkage motion high in the late-phase emission region are manifestations of the later phase reconnection following the main flare reconnection. Using the enthalpy-based thermal evolution of loops model, we reasonably reproduce the late-phase emissions in some EUV lines. We suggest that continuous additional heating is responsible for the appearance of the elongated EUV late phase.
A Large-field J = 1 – 0 Survey of CO and Its Isotopologues toward the Cassiopeia A Supernova Remnant
Authors: Ma Yuehui , Wang Hongchi , Zhang Miaomiao , Li Chong , Yang Ji 
Published: June 2019

Abstract
We have conducted a large-field simultaneous survey of 12CO, 13CO, and C18O J = 1 − 0 emission toward the Cassiopeia A (Cas A) supernova remnant (SNR), which covers a sky area of 3.°5 × 3.°1. The Cas giant molecular cloud (GMC) mainly consists of three individual clouds with masses on the order of 104−105
M
☉. The total mass derived from the 13CO emission of the GMC is 2.1 × 105
M
☉ and is 9.5 × 105
M
☉ from the 12CO emission. Two regions with broadened (6–7 km s−1) or asymmetric 12CO line profiles are found in the vicinity (within a 10′ × 10′ region) of the Cas A SNR, indicating possible interactions between the SNR and the GMC. Using the GAUSSCLUMPS algorithm, 547 13CO clumps are identified in the GMC, 54% of which are supercritical (i.e., α
vir < 2). The mass spectrum of the molecular clumps follows a power-law distribution with an exponent of −2.20. The pixel-by-pixel column density of the GMC can be fitted with a log-normal probability distribution function (N-PDF). The median column density of molecular hydrogen in the GMC is 1.6 × 1021 cm−2 and half the mass of the GMC is contained in regions with H2 column density lower than 3 × 1021 cm−2, which is well below the threshold of star formation. The distribution of the YSO candidates in the region shows no agglomeration.
Carbon Isotope Ratios in M10 Giants
Authors: Maas Z. G. , Gerber J. M. , Deibel Alex , Pilachowski C. A. 
Published: June 2019

Abstract
We measured carbon abundances and the 12C/13C ratio in 31 giant branch stars with previous CN and CH band measurements that span −2.33 < M

V
< 0.18 in the globular cluster M10 (NGC 6254). Abundances were determined by comparing CO features at ∼2.3 μm and specifically the 13CO bandhead at 2.37 μm, to synthetic spectra generated with MOOG. The observed spectra were obtained with GNIRS on Gemini North with a resolution of R ≈ 3500. The carbon abundances derived from the IR spectra agree with previous [C/Fe] measurements found using CN and CH features at the near-UV/blue wavelength range. We found an average carbon isotope ratio of 12C/13C =

for first generation stars (CN-normal; 13 stars total) and 12C/13C =

for second generation stars (CN-enhanced; 15 stars). We therefore find no statistically significant difference in 12C/13C ratio between stars in either population for the observed magnitude range. Finally, we created models of the expected carbon, nitrogen, and 12C/13C surface abundance evolution on the red giant branch due to thermohaline mixing using the MESA stellar evolution code. The efficiency of the thermohaline mixing must be increased to a factor of ≈60 to match [C/Fe] abundances, and by a factor of ≈666 to match 12C/13C ratios. We could not simultaneously fit the evolution of both carbon and the 12C/13C ratio with models using the same thermohaline efficiency parameter.
Spectral Analysis and New Visible and Ultraviolet Lines of Ar v
Authors: Pagan C. J. B. , Raineri M. , Gallardo M. , Reyna Almandos J. 
Published: June 2019

Abstract
A capillary discharge tube was used to record the Ar spectrum in the region of 330–4400 Å. We analyzed a set of 109 lines of Ar v, with 10 of them being classified for the first time. Part of these newly identified lines (six in total) corresponds to electric dipole transitions in the visible and ultraviolet regions of the spectrum. We calculated weighted transition rates (gA) for all experimentally observed lines and the corresponding lifetimes using a relativistic Hartree–Fock method with configuration interaction. The equations were modified to consider core polarization (CP) effects. A study on the Si isoelectronic sequence found that considering CP effects is essential for the correct description of the Ar v structure.
Embedding Computer Vision in Citizen Science
Authors: August Tom , Terry J , Roy David 
Published: June 2019

The rapid rise of Artificial Intelligence (AI) methods has presented new opportunities for those who work with biodiversity data. Computer vision, in particular where computers can be trained to identify species in digital photographs, has significant potential to address a number of existing challenges in citizen science.
The Biological Records Centre (www.brc.ac.uk) has been a central focus for terrestrial and freshwater citizen science in the United Kingdom for over 50 years. We will present our research on how computer vision can be embedded in citizen science, addressing three important questions.

How can contextual information, such as time of year, be included in computer vision? A naturalist will use a wealth of ecological knowledge about species in combination with information about where and when the image was taken to augment their decision making; we should emulate this in our AI.

How can citizen scientists be best supported by computer vision? Our ambition is not to replace identification skills with AI but to use AI to support the learning process.

How can computer vision support our limited resource of expert verifiers as data volumes increase? We receive more and more data each year, which puts a greater demand on our expert verifiers, who review all records to ensure data quality. We have been exploring how computer vision can lighten this workload.

How can contextual information, such as time of year, be included in computer vision? A naturalist will use a wealth of ecological knowledge about species in combination with information about where and when the image was taken to augment their decision making; we should emulate this in our AI.
How can citizen scientists be best supported by computer vision? Our ambition is not to replace identification skills with AI but to use AI to support the learning process.
How can computer vision support our limited resource of expert verifiers as data volumes increase? We receive more and more data each year, which puts a greater demand on our expert verifiers, who review all records to ensure data quality. We have been exploring how computer vision can lighten this workload.
We will present work that addresses these questions including: developing machine learning techniques that incorporate ecological information as well as images to arrive at a species classification; co-designing an identification tool to help farmers identify flowers beneficial to wildlife; and assessing the optimal combination of computer vision and expert verification to improve our verification systems.
Developing a High-speed Imaging Set-up for Small Herbaria: a case study from a national herbarium of Nepal (KATH)
Authors: King Sally , Adhikari Bhaskar , Chalise Pratikshya , Dhakal Sajita , Thapa Til Kumari 
Published: June 2019

The Himalayan region is recognised as one of the ‘hottest’ global Biodiversity hotspots, with a third of all species within its range occurring in Nepal. The documentation of the Flora of Nepal is therefore of great importance both nationally and internationally (National Herbarium &amp; Plant Laboratories (KATH) 2019).
The Royal Botanic Garden Edinburgh (RBGE) leads the Flora of Nepal project in collaboration with the Department of Plant Resources (DPR, part of the Ministry of Forests and Environment), Nepal Academy of Science and Technology (NAST), Central Department of Botany, Tribhuvan University (CDB-TU) and the Society of Himalayan Botany, Tokyo (SHB) (Royal Botanic Gardens Edinburgh 2014).
The National Herbarium and Plant Laboratories (KATH), Kathmandu, Nepal – part of DPR – contains approximately 165,000 herbarium specimens, representing 50% of vascular plant species and 25% of lower plant species known to exist in Nepal. The digitisation of herbarium specimens held at KATH will facilitate access to specimen data, expedite the flora writing process, and make it possible to update species distributions to inform conservation priorities.
The existing rate of digitisation was slow with 70-75 specimens being fully digitised a day by three digitisers. Specimen collection labels were fully databased in a Microsoft Access database and imaged at 600 PPI using a single Herbscan. At the current rate of digitisation it will take 7 – 8 years to completely digitise the KATH herbarium.
As part of the Darwin Initiative project: Science-based interventions reversing negative impacts of invasive plants in Nepal (http://www.darwininitiative.org.uk/project/23031), a new camera imaging set-up and workflow was devised at RBGE, with installation and staff training provided on-site at KATH herbarium (Fig. 1). This has almost tripled the rate of digitisation to 180-200 specimens per day.
The decision making processes that took place regarding hardware and software are discussed including: speed versus quality, some on-site considerations, the installation process and the proposals put forward to further improve the rate of digitisation.
Un mot d’ordre : « fidéliser »
Authors: Guillaume Mélanie 
Published: June 2019

Dans le cadre d’un recrutement massifié et d’une politique de contractualisation généralisée mise en œuvre à la suite de la professionnalisation des armées à partir de 1996, l’institution militaire a constitué la question de la « fidélisation » de ses engagés volontaires en défi de première importance. Pour s’assurer de conserver dans ses rangs ses personnels les moins gradés, elle a redéfini ses modalités de formation autour d’un modèle pédagogique d’instruction, à même de prendre en compte leur hétérogénéité, en valorisant un apprentissage progressif et peu coercitif. La création de centres de formation ad hoc , ainsi que la conjugaison d’une emprise totale et d’un travail de différenciation des recrues sont par ailleurs des composantes essentielles de ce nouveau dispositif de formation.
Penser Dieu présent dans le réel : quelques réflexions sur la notion de « signes des temps »
Authors: Cholvy Brigitte 
Published: June 2019

À partir de la notion de « signes des temps », devenue un classique de la théologie catholique au xx e siècle, l’auteur propose un parcours historique, biblique, théologique et politique. Les points forts de l’argumentation sont la place donnée à une théologie de l’histoire et à une théologie de la souffrance. L’articulation proposée par le pape François entre approche apocalyptique et approche sapientielle est le motif déterminant de la réflexion.
Le salut chrétien, un dynamisme critique dialogal au sein des existences
Authors: Courau Thierry-Marie 
Published: June 2019

Comment l’homme est-il sauvé ? Le pape Paul VI a eu cette intuition assez peu connue du grand public de considérer que l’histoire du salut pouvait être qualifiée de « dialogue du salut ( dialogo della salvezza ) ». Le salut advient par le Christ dans le concret des existences humaines comme dialogue. Il est le marqueur essentiel de toute activité humaine, en creux comme une attente, ou en plein quand il a authentiquement lieu. Il réalise leur réconciliation, les rend capable de se tenir à l’écoute, d’accueillir sans conditions. L’Église en dialogue de salut se laisse elle-même travailler, interroger, déplacer par la parole de tous, découvrant et questionnant des réalités qu’elle n’aurait même jamais imaginées. Loin de sombrer dans le relativisme, elle s’approfondit au contact de ceux-là mêmes qui la font sortir de « sa boîte ». Par ce travail dialogal critique qui lui est intrinsèque, à l’égard du monde et d’elle-même, elle pose à nouveaux frais les discours et les actions qui disent son être et sa mission pour le salut en son temps.