bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Мендик Баа Шкаласынын Кыргыз Маданиятына Адаптацияланышы
Authors: IDAEVA Asem , YILMAZ Hasan 
Published: April 2019

Мендик – адамдын өзү жөнүндөгү жана өзү түзгөн менталдык сүрөт болуп эсептелет. Адамдын ээ болгон мендиги менен жетүүнү эңсеген идеалдуу мендиктин ортосунагы айырмачылык – мендик баа, б.а. өзүн өзү жактыруу же жактырбоо, өзүнүн мендигин канааттандыруу даражасы катары аныкталат. Мендик баа адамдын өзүнө берген баасын камтып, анын өзү жөнүндөгү объективдүү маалыматтардын субъективдүү маалымат катары баалануусун билдирет. Мендик баа адамдын жашоосунда өзгөчө ролго ээ болгондуктан, психологияда эң көп изилденген концепттердин бири болуп эсептелет. Ошого карабастан, учурда бул жаатта Кыргызстанда мугалимдер жана изилдөөчүлөр колдоно ала турган жана мендик бааны өлчөөчү каражат жок. Жүргүзүлгөн изилдөөнүн максаты – Т. Арыжак (1999) тарабынан даярдалган «Мендик баа» шкаласын кыргыз маданиятына адаптациялоо. Жүргүзүлгөн изилдөөнүн натыйжасында адаптацияланган шкала кыргыз педагогдору жана изилдөөчүлөрүнө өз салымын кошот деген ойдобуз. Изилдөөдө бир маданиятка ылайыкташтырылып даярдалган шкаланын башка маданиятка ылайыкташтырылып адаптациялануусу үчүн коюлган тийиштүү талаптар аткарылды. Изилдөөдө шкаланын адаптациясын жүргүзүүдө анын түзүлүшүнүн жарамдуулугун аныктоо максатында изилдөөчү жана тастыктоочу фактордук анализдер жүргүзүлдү. Кронбах-альфа жана пункттардын жалпы корреляциясы кабыл алууга мүмкүн болгон ишенимдүүлүк индекстери беш фактордун ар бири үчүн жетиштүү деңгээлде экени аныкталды. Бул жыйынтыктарга таянып «Мендик баа» шкаласынын бардык факторлору канааттандыраарлык жүккө ээ болгон беш факторлуу структурага ээ экенин айтууга болот.
Hyviä käytännön ratkaisuja hevostalleille
Authors: Roponen Elsa , Auer Jaana , Kaihlajärvi Hanna 
Published: April 2019

Hevostalous on suhteellisen kehittymätön kotieläintuotannon osa-alue Suomessa. Vain murto-osalla Suomen 16 000 tallista on käytössään erilaisia teknisiä ratkaisuja, kuten lantaimureita ja heinä- tai väkirehuautomaatteja, työmäärän vähentämiseksi ja helpottamiseksi. Jyväskylän ammattikorkeakoulun Hevosvoimaa -tiedotushankkeen osana haastateltiin neljä eri tallinpitäjää tallitöitä helpottavista ratkaisuista. Ruokinnan automatisointi tuo säästöä ajankäyttöön ja samalla työmäärän vähetessä se alentaa kustannuksia. Heinäautomaatti takaa rauhan talliin hevosten saadessa heinät samaan aikaan. Väkirehuautomaatilla annoskoot saadaan pienemmiksi ja näin ollen helpotetaan ruokinnan järjestelyä. Sekä heinäautomaatti että väkirehuautomaattivoivat toimia ajastimella. Ruokintaan saadaan helpotusta myös heinäverkkojen ja -häkkien avulla. Hevosten ahmiminen estyy, mikä on hyväksi ruuansulatuskanavalle. Lisäksi säästöä syntyy heinän kulutuksessa ja hevosten syöntiaika saadaan pidemmäksi, mikä vastaa luonnonmukaista syömiskäyttäytymistä. Lannanpoiston helpottamiseen voi hyödyntää lantaimuria, joka vähentää huomattavasti työn kuormittavuuttasekä nopeuttaa karsinoiden siivousta. Lantaimurin voi asentaa myös jokaisen karsinan nurkkaan olevaan kaappiin, jonne saa imun päälle ja johon lanta heitetään. Korjattaessa vanhoja navetoita talleiksi on järkevää hyödyntää mahdolliset lantaraapat. Lantakourujen jäädessä karsinoiden alle peitetään kourut osaksi niin, että jokaiseen karsinaan jää luukku siivousta varten. Lantakouru voi kulkea myös keskellä käytävää karsinarivien välissä. Päivittäisen karsinan siivouksen pois jättämiseksi vaihtoehtona on olkipatja, jolloin karsinat tyhjennetään koneellisesti karsinan koosta/syvyydestä riippuen jopa vain 6 kk välein. Olkea tulee olla riittävästi ja sitä lisätään tarpeen mukaan viikoittain. Olki antaa hevosille tekemistä ja olkipatja tuo lämpöä talliin. Talliilmapysyy hyvänä oikeanlaisen ilmastoinnin avulla. Myös pienet investoinnit, kuten imulakaisukoneen käyttö tallin käytävien ja pesupaikkojen siistinä pitämiseennopeuttaa ja helpottaa työtä, kun lakaiseminen jää pois. Hyvät, oikeanlaiset työvälineet tuovat tehoa ja ergonomiaa tallityöskentelyyn. Automatisoinnissa on muistettava hevosten hyvinvointi ja niiden säännöllinen tarkkailu. Tallia perustaessa vaihtoehtona voi olla myös aktiivitalli, jossa hevoset elävät laumaelämää ja pääsevät sisälle makuuhalliin aina niin halutessaan. Heinät voidaan jakaa joko automaateista tai ne voivat olla vapaasti saatavilla verkotettuina syönnin hidastamiseksi. Aktiivitallissa väkirehut jakaa automaatti, joka tunnistaa hevosen kaulapannasta ja antaa tarkan väkirehumäärän pantojen tietojen perusteella. Kokonaisrehumäärä voidaan jakaa 1-20 kertaa päivässä ja automaatti tunnistaa, jos hevonen on juuri käynyt ruokailemassa eikä anna uutta annosta heti perään. 15 hevosen aktiivitallissa päivittäisiin töihin kuluu aikaa korkeintaan 2 tuntia.
Viljelijän oman työvoiman riittävyys maitotilalla
Authors: Lätti Markku , Tuure Veli-Matti , Pyykkönen Perttu 
Published: April 2019

Maatalouden voimakkaan rakennekehityksen myötä viljelijän oman työvoiman riittävyys nousee keskeiseksi tarkastelun kohteeksi. Tässä tutkimuksessa mallinnettiin tuotantoa laajentavan maitotilan työt viljelijäperheen oman työvoiman riittävyyden selvittämiseksi. Perusvaihtoehtona on nykyistä keskikokoa vastaava tila, joka hoitaa itse koko rehuntuotannon ja lannanlevityksen. Tarkasteltavia laajentamisvaihtoehtoja ovat tilakoon kasvattaminen yhden ja kahden lypsyrobotin tilakokoluokkaan. Lypsyrobottivaihtoehdon lisäksi myös asemalypsyvaihtoehdot samoissa karjakokoluokissa ovat mukana laajentamisvaihtoehdoissa. Lisäksi kahden robotin kokoluokan maitotilan malleissa on mukana hiehonkasvatuksen ulkoistavan tilan mallit. Työmäärälaskelmat tehtiin maatalouden standardiaikatietoja käyttävällä TTS-Manager-ohjelmalla. Laskelmia täydennettiin peltotöiden siirtymiin, kuljetuksiin ja pellolla tapahtuviin valmisteluihin liittyvällä erillisellä taulukkolaskentaohjelmapohjaisella laskelmalla. Näitä laskelmia varten mallitiloille määritettiin tilusrakenne vastaavankokoisten Pohjois-Savossa sijaitsevien maitotilojen tilusrakenteiden perusteella pohjautuen vuoden 2012 Peltolohkorekisteritietoihin. Säilörehunkorjuuketjut valittiin tilakokoluokan korjuukapasiteettitarpeen perusteella. Jos noin 70 lehmän lypsyasematilojen yrittäjät haluavat pitää kiinni kohtuullisesta vuosityömäärästä, tilalle tarvitaan viljelijäperheen kahden hengen työpanoksen lisäksi yhden palkatun työntekijän työmäärää vastaava työpanos, ellei peltotöitä ulkoisteta reilusti. Vastaavan kokoisilla robottilypsytiloilla pärjätään kahden hengen työpanoksella. Kahden robotin maitotilalla kotieläintyöt hoituvat vielä kahden henkilön voimin, mutta peltoviljelytöihin ja muihin tilan töihin tarvitaan kausityövoimaa. Lisäksi peltoviljelykaluston kapasiteettia on kasvatettava, jotta työt voidaan tehdä oikea-aikaisesti, ja sesonkitöihin tarvitaan työvoimaa, jos kaikki työt tehdään tilalla itse. Ulkoistamalla töitä voidaan vaikuttaa lähinnä sesonkityöntekijöiden sekä peltotöiden koneinvestointien tarpeeseen. Lisäksi hiehojen kasvatuksen ulkoistaminen vähentää nuorkarjatilojen tarvetta, mikä merkitsee pienempää rakennusinvestointia. 140 lehmän asemalypsytilalla työntekijätarve nousee neljään työntekijään, jos kaikki työt tehdään itse. Lisäksi tarvitaan sesonkityöntekijöitä sadonkorjuun työsesonkeihin. Ulkoistamalla peltotöitä tai hiehonkasvatus 140 lehmän asemalypsytilalla selvitään kolmella kokoaikaisella työntekijällä, mutta lisäksi tarvitaan ¼ –½ palkkatyöntekijän työpanos (yksi kausityöntekijä). Maitotilan suunnitellessa merkittävää muutosta nykyiseen tuotantoonsa on tärkeää, että työmäärä- ja työvoimaresurssikysymykset otetaan huomioon. Tällöin tila voi päätöksiä tehdessään valita sille parhaiten sopivan vaihtoehdon tarjolla olevista ja pitää kunkin henkilön työkuorma kohtuullisena. Näillä ratkaisuilla tuetaan sekä maataloustyötä tekevien jaksamista että kestävää ja laadukasta maataloustuotantoa.
Mansikan mustalaikku säilyy pohjoisessa ilmastossa
Authors: Parikka Päivi , Lemmetty Anne , Strømeng Gunn Mari , Sundelin Thomas , Stensvand Arne 
Published: April 2019

Mansikan mustalaikun aiheuttaja Colletotrichum acutatum on Keski-Euroopassa mansikan lisäksi tärkeä hedelmien, kuten omenan ja kirsikan pilaaja. Mansikan marjoihin kehittyvät tummat laikut pilaavat nopeasti satoa kosteassa ja lämpimässä. Tauti leviää helposti taimissa ja se kulkeutui tuontitaimien mukana mansikkaviljelmille Suomeenkin 2000-luvun alussa. Pohjoismainen yhteistyö mustalaikun tutkimuksessa alkoi vuonna 2008 Suomessa, Norjassa ja Tanskassa erilaisissa ilmasto-oloissa. Mustalaikun aiheuttajan säilymistä seurattiin keinollisesti tartutetussa mansikan lehti-, rönsy- ja juurakkomassassa kolmen vuoden ajan suomalaisilla ja kahden vuoden ajan muilla koepaikoilla. Suomessa kokeet olivat MTT:n tutkimuspaikoilla Jokioisilla, Mikkelissä ja Sotkamossa, Norjassa Oslon lähellä Åsissa ja länsirannikolla Ullensvangissa sekä Tanskassa Kööpenhaminassa. Taudinaiheuttajan tartutuskyky testattiin kokeiden aikana vuosittain keväällä ja syksyllä. Koealueilta otetuilla näytteillä tartutettiin pyydyskasveja, joista määritettiin C. acutatum - tartunta PCR-menetelmällä käyttäen lajispesifisiä alukkeita. Colletotrichum acutatum voi säilyä Pohjoismaiden oloissa maassa kasvinjätteessä kaksi vuotta, jopa pitempään. Vain Tanskassa sieni säilyi tartutuskykyisenä heikommin, yhden talven yli. Maan kosteus ja lämpöolot vaikuttavat sienen säilymiseen, mikä näkyi Åsin ja Mikkelin tuloksissa. Sen sijaan Jokioisilla, Sotkamossa ja Ullensvangissa C. acutatum säilyi vähintään kaksi vuotta maassa tai maan pinnalla. Aikaisempien havaintojen mukaan taudinaiheuttaja säilyi rikkakasvien jätteessä vuoden verran. Tämä aines hajoaa nopeammin ja säilyminen on siinä vähäisempää kuin mansikan jätteessä. Pohjoisessa alhaiset lämpötilat lisäävät taudin säilymisaikaa ja maan jäätyminen hidastaa sen tuhoutumista kasvinjätteestä. Kahden vuoden aikana koealueille kasvoi vesiheinää, rönsyleinikkiä, piharatamoa ja kurjenpolvea, joita testattaessa havaittiin piilevää C. acutatum -tartuntaa. Aikaisemmin on todettu valkoapilan ja eräiden muiden mansikkamailla kasvavien kasvien säilyttävän mustalaikkua vuodesta toiseen. Onkin mahdollista, että tartunta voi jäädä viljelylohkolle mansikan jälkeen leviämällä rikkakasveihin elävistä kasveista tai kasvinjätteestä ja jatkamalla niissä säilymistä edelleen. Mustalaikkua ei ole tavattu suomalaisessa taimiaineistossa, mutta se tulee varmasti edelleen mansikkaviljelmille tuontitaimien mukana, jos taimituotannossa ei huolehdita tautivapaudesta. Viljelykierto ja tehokas rikkakasvien torjunta auttavat torjumaan tautia. Norjassa C. acutatum on tärkein kirsikkasadon pilaaja ja sitä esiintyy myös omenalla. Tautia on havaittu omenalla myös Suomessa, samoin sitä esiintyy pihlajan ja pensasmustikan marjoissa.
Phosphorus fertilization and herbage production in Finland
Authors: Valkama Elena , Virkajärvi Perttu , Uusitalo Risto , Ylivainio Kari , Turtola Eila 
Published: April 2019

The herbage yield responses to phosphorus (P) fertilization show large variation and, unlike to cereals, initial soil test P (STP) does not always predict such variation. By using meta-analysis, we reviewed quantitatively 38 Finnish field experiments related to the effects of P fertilization on herbage dry matter (DM) yields in the 1960s – 2000s. The current meta-analysis has several advantages over other type of research aiming to summarize the effect of P fertilization on herbage production. It involves large number of studies, diversity of soils and cultivation zones, and it enables to highlight the sources of variation in responses across the studies. Along with clay and coarse-textured mineral soils, we observed 20 studies on organic soils, whereas previous European and Canadian studies on the same topic involved mostly mineral soils. Moreover, we developed yield response models for different soil textures and initial STP levels. The summarized effect of P fertilization (mean 50 kg P ha-1) on DM yields was 13% over the control (N and K fertilization) with large variation across the studies from –10% to 70%. The major sources of variation were soil texture, soil acidity (for organic soils), initial STP and the yield level in control. For example, the yield response was three times larger on organic soils than on clay or coarse-textured mineral soils. Moreover, the yield response was double on slightly acidic organic soils (29%, n = 8) compared to that on moderately acidic ones (15%, n = 11). Thus, for acidic organic soils, even with low STP, P fertilization may be practically useless until the soils are first limed. Meta-regression proved that generally the responses reduced with increasing initial STP across the studies and reached zero at high STP (PAc, 21 mg l-1). However, in some studies with high control yields, no responses were observed even at low STP, since the responses decreased linearly with increasing control yields. Finally, the responses did not statistically differ between the cultivation zones, cut frequency, decades, or between the studies having different duration of experiments. Variation in herbage yields that is often observed in P fertilizer experiments is only partly related to increasing P rates, but also other factors should be taken into account. Further studies should address to the role of, e.g., soil structure in yield development, as it is evident that additional relevant explanatory variables would be needed to adequately explain the variation in herbage yields.
Ruokinnan intensiivisyyden vaikutus maitorotuisten hiehojen kasvuun ja ruhon laatuun
Authors: Lamminen Päivi , Huuskonen Arto , Volanto Päivi 
Published: April 2019

Teurashiehojen ruokinnan tavoite on tuottaa hyvin kasvavia mutta mahdollisimman vähän rasvoittuvia ruhoja. Teurashiehojen ruokinta on yleensä rajoitettua, sillä runsas energiansaanti nopeuttaa kasvua, mutta lisää eläinten rasvaisuutta. Tämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää väkirehuruokinnan voimakkuuden vaikutusta maitorotuisten hiehojen kasvuun ja teurastuloksiin.Ruokintakoe toteutettiin MTT:n Pohjois-Pohjanmaan tutkimusasemalla. Koe-eläimet (yhteensä 30 kpl maitorotuisia hiehoja) olivat tutkimusasemalla alkukasvatettuja lehmävasikoita. Koeruokinnat erosivat väkirehuruokinnan koostumuksen ja intensiteetin osalta (Taulukko 1). Ensimmäisellä jaksolla (eläinten ikä 2vk-3kk) kaikki eläimet saivat vapaasti väkirehuna teollista täysrehua (Mullin-Herkku 1). Kolmannesta elinkuukaudesta eteenpäin ensimmäisen käsittelyn eläimet saivat väkirehuna 2 kg ohraa / päivä (OHRA2-ryhmä). Toisen käsittelyn eläimet saivat vastaavasti 2 kg Mullin-Herkku 1 –täysrehua (MH2-ryhmä). Kolmannella käsittelyllä olleet hiehot saivat väkirehuna 4 kg Mullin-Herkku 1 –täysrehua (MH4-ryhmä). Kaikki ruokintaryhmät saivat ensimmäisellä jaksolla säilörehua vapaasti, toisella jaksolla (3 kk – 9 kk) säilörehua annettiin maksimissaan 3 kg ka / pv ja viimeisessä jaksossa (9 kk – teurastus) maksimissaan 4 kg ka / pv. Kuivaa heinää annettiin kokeen ajan vapaasti. Koe toteutettiin erillisruokintana. Säilörehuna oli hyvälaatuinen nurmisäilörehu (D-arvo keskimäärin 68).
Ikävälillä 3-6 kuukautta (eläimet ryhmäkarsinoissa) hiehojen kuiva-aineen syönti ja energian saanti oli suurinta MH4-ruokinnalla. Tämä johtui luonnollisesti suuremmasta tarjotusta väkirehuannoksesta. Vastaavasti säilörehun syönti oli vähäisintä MH4-ruokinnalla. Suuremmasta energian saannista johtuen hiehot myös kasvoivat em. jaksolla parhaiten MH4-ruokinnalla.Parsikasvatuskaudella (6 kuukauden iästä teurastukseen) MH4-ryhmän eläimet söivät noin kg:n enemmän kuiva-ainetta päivässä kuin MH2- ja OHRA2-ryhmien eläimet (7,1 vs. 6,1 kg ka/pv) (p<0.001). Suurempi väkirehuannos näkyi myös lisääntyneenä energian saantina, sillä MH4-ryhmä sai päivässä yli rehuyksikön verran enemmän energiaa kuin OHRA2- ja MH2-ryhmät (7,1 vs. 5,9 ry/pv) (p<0.001). Väkirehuruokinnan voimakkuus vaikutti myös kasvutuloksiin, sillä MH4-ryhmän hiehot kasvoivat selkeästi paremmin (päiväkasvu 1065 g/pv) kuin MH2- (901 g/pv) tai OHRA2-ryhmän (876 g/pv) hiehot (P<0.001). MH2- ja OHRA2-ryhmien välillä ei ollut merkitseviä eroja kasvuluvuissa. Hiehojen keskimääräinen teuraspaino oli 231 kilogrammaa. Kaikilla ruokinnoilla päästiin tavoiteltuun teuraspainohaarukkaan (220-240 kg). Väkirehun päivittäisen annosmäärän nostaminen 2 kg:sta 4 kg:n ei vaikuttanut ruhojen rasvoittumiseen (keskimäärin 3,4 EUROP-luokituksella).
Impact of global ethanol market on EU: Testing for cointegration and causality among EU, USA and Brazil
Authors: Liu Xing 
Published: April 2019

Ethanol is a renewable biofuel produced from sugar crops such as sugar cane or sugar beet, or fromcereals like wheat, barley and corn. Currently, the US and Brazil are the two dominant users andproducers of ethanol. More than half of world production of ethanol came from them. The share ofthe European countries is rather small, only representing 15% of the total share. However, it hasincreased dramatically since 2004. The main driver might come from two biofuel directives by theEuropean Commission. One is the Directive 2003/30/EC1, and the other is the one on taxation ofenergy products2 . The global price of ethanol is mainly determined by two countries, Brazil andUSA. The expanding trade volumes have created incentives to establish new marketing boards andhedging tools for increasing transparency and managing risks in the bio-fuels market. An exampleof the new and emerging hedging tools is the new ethanol futures contract designed and quoted bythe Chicago Board of Trade (CBOT) in USA. So far European marketing boards, such as theEURONEXT, have not launched new contracts for open trade and quotations for bio-fuels.Therefore, the bio-fuels market is not transparent from the Finnish traders’ and ethanol processors’perspective. The reason is that the existing open quotations represent different market regimes and,in addition to the transportation costs, they are separated from the European market by differenttariff regimes. Thus, it is not really known, what is the opportunity cost for the domestic, large scaleethanol production, and how competitive the domestic market is in the international context. Thegoal of this study is to investigate the market integration of world ethanol market with focus onthree main markets: EU, USA and Brazil, using the methodology of Granger causality and vectorauto regression (VAR). Evidence shows that there is a unidirectional Granger causation from bothUSA and Brazil to EU market. USA price of ethanol is the most influential among the three priceseries, and EU has very least on the contrary. Thus CBOT in USA may not perform as an efficientpredictor of expected spot price for EU ethanol.
1 See Directive 2003/30/EC of the European Parliament and of the Council of 8 May 2003, on the promotion of the useof biofuels and other renewable fuels for transport2 See Directive 2003/96/EC of 27 Octobor 2003 (O.J.L283, 31/10/2003)
Теоретико-методологічні засади дослідження мерітократії у контексті сучасних дослідницьких підходів
Authors: Опанасенко С. Є. 
Published: April 2019

Здійснено теоретико-методологічний аналіз сутності мерітократії у контекстісвітової гуманітарної науки. Систематизовано основні дослідницькі підходи до її ідентифікації, враховуючи її позитивні та негативні аспекти розгляду, розкрито її методологічну безальтернативність. Доведено, що лише оптимально облаштована мерітократична система, яка закладає принципи елітаризму та елітарності у сфері публічного управління, здатна забезпечити поступальний розвиток сучасної держави. Наведено методологічну й концептуальну артикуляцію принципів мерітократії та їх запровадження у практику публічного управління. Охарактеризовано ґенезу категорійного становлення мерітократії та її інституційне забезпечення в історії розвитку світової державно-управлінської науки.
Приватизація державних установ ветеринарної медицини в Україні
Authors: Дідок Ю. В. 
Published: April 2019

Висвітлено результати соціологічного дослідження, здійсненого з метоювизначення експертної думки стосовно приватизації державних установветеринарної медицини в Україні. Наведено результати експертного опитування, проведеного у 2017 р. серед керівників вищої і середньої ланки науково-дослідних установ, закладів вищої освіти, територіальних органів державного управління у галузі ветеринарної медицини. Встановлено неоднозначне ставлення респондентів до роздержавлення лабораторій і лікарень ветеринарної медицини. Обґрунтовано недоцільність приватизації районних і міських лікарень, а також районних, міжрайонних і обласних лабораторій державної ветеринарної медицини. Прогнозовано, що приватизація негативно вплине на безпечність та якість тваринницької продукції і епізоотичну ситуацію в країні. Рекомендовано включити до переліку об’єктів для приватизації дільничні лікарні (структурні підрозділи районних лікарень ветеринарної медицини).
Кризові детермінанти функціонування охорони здоров’я та їх потенційна загроза національній безпеці держави
Authors: Кланца А. І. 
Published: April 2019

Проаналізовано кризові детермінанти функціонування охорони здоров’я.Охарактеризовано загальні тенденції поширення та поглиблення відповідних кризових ситуацій, з якими зіштовхується глобальний світ і які об’єктивно позначаються на показниках якості здоров’я громадян. Наведено соціальні суперечності сучасного світу, які впливають на новітню детермінацію кризового функціонування відповідних інституцій, що забезпечують здоров’я громадян. Доведено, що поглиблення деконструктивних тенденцій у сфері охорони здоров’я в умовах відповідних кризових ситуацій увиразнює виклики національної безпеки, що, відповідно, характеризує фрагментарну роль держави у відповідних процесах.
Особливості впливу глобалізації на сучасні суспільні відносини і публічну службу в Україні
Authors: Котуков О. А. 
Published: April 2019

Досліджено сприйняття процесу глобалізації в різних експертних середовищах.На основі результатів експертного опитування показано, що працівники органівпублічного управління мають достатньо високий рівень поінформованості щодоглобалізації, її сутності та особливостей. Зазначено, що ставлення до глобалізації серед працівників органів публічного управління є неоднозначним. Доведено, що процеси глобалізації впливають на сучасну публічну службу, формулюючи вимоги щодо володіння комунікативними вміннями, навиками використання технологій електронного урядування, а також застосування нових механізмів оплати праці.
Ассессмент-центр публічних службовців: специфічні ознаки та вимоги
Authors: Черненко Н. М. 
Published: April 2019

Теоретично узагальнено та систематизовано погляди вчених щодо визначенняпоняття “ассессмент-центр”. Охарактеризовано систему оцінювання публічнихслужбовців. Визначено сучасні методи оцінки публічних службовців, обґрунтовано необхідність створення ассессмент-центру, виявлено його специфічні ознаки та вимоги.
Антикризове управління в контексті реагування на регіональні виклики: теоретико-методологічний аспект
Authors: Адамська О. С. 
Published: April 2019

Розглянуто антикризове управління як важливу складову державного управління в контексті реагування на регіональні виклики. Визначено сутність антикризового управління, державного антикризового управління, державної антикризової політики та антикризового управління в регіоні. Встановлено об’єкт і предмет антикризового управління в контексті реагування на регіональні виклики. Досліджено основні тенденції розвитку антикризового управління та окреслено проблеми його реалізації. Систематизовано основні види, підсистеми та форми антикризового управління, його особливості, принципи, етапи здійснення, комплекс заходів та важелі вплив.
Політичний діалог між Україною та ЄС в рамках Угоди про асоціацію
Authors: Красівський О. Я. , Пасічник В. М. 
Published: April 2019

Розкрито роль Угоди про асоціацію в поглибленні політичного діалогу між Україною та ЄС. Висвітлено роль політичного діалогу у формуванні політичної асоціації між Україною та ЄС. Проаналізовано політичний діалог між Україною та ЄС в рамках самітів Україна – ЄС, Ради асоціації, Комітету асоціації, Парламентського комітету асоціації та Платформи громадянського суспільства. Виявлено основні проблеми політичного діалогу між Україною та ЄС.