bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
ВИДОВИЙ СКЛАД ТА ДИНАМІКА ЧИСЕЛЬНОСТІ РАТИЧНИХ ARTIODACTYLA У ВОЛЬЄРАХ НА ТЕРИТОРІЇ ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Authors: Kratiuk O. L. 
Published: July 2018

Досліджено видовий склад та динаміку чисельності ратичних тварин у вольєрах на території Житомирської області. Площа вольєрів регіону становить 941,7 га. На 2004 р. на території області існувало 4 вольєри загальною площею 374,2 га. Упродовж 2005–2009 рр. площа вольєрів змінювалася від 117,2 га у 2005 р. до 178,2 га у 2009 р., у 2011 р. вона вже становила 576,7 га, а у 2016 р. – 715,2 га. У вольєрах Житомирської обл. утримують Cervus nippon, Cervus elaphus, Sus scrofa, Capreolus capreolus, Dama dama, Ovis ammon загальною чисельністю 561 особина, яка за період 2004–2017 рр. зросла у 5 разів. На початку ХХІ ст. на території області існувало 4 вольєри, у яких утримували 46 особин Cervus nippon та 75 особин Sus scrofa. До 2011 р. у вольєрах регіону утримували виключно ці види. У 2013 р. більше половини всього поголів'я (52,4 %) становила Sus scrofa, то за два роки – у 2016 р. – її частка становила вже 40,0 %, а на початку 2018 р. – тільки 20,0 %. Найстійкішою у господарствах регіону залишається популяція Cervus nippon, чисельність якого змінюється в межах 40–56 особин. Встановлено, що зміна чисельності Sus scrofa за роками дуже істотна: від 15 особин (2005–2007 рр.) до 185 (2014 р.). Користувачі дедалі частіше надають перевагу Cervus elaphus, чисельність якого у вольєрах за останні роки зросла до 166 особин. Упродовж 2012–2017 рр. чисельність Ovis ammon, Capreolus capreolus та Dama dama у господарствах області поступово зростає, як зростає і кількість самих господарств, де їх утримують.
IMPACT OF ORGANIC FERTILIZER "DOSTATOK" ON THE SURVIVAL AND GROWTH OF PINE PLANTATIONS
Authors: Yuhnovskyi V. Yu. , Urliuk Yu. S. , Holovetskyi M. P. , Sereda I. L. 
Published: July 2018

The survival and growth of pine plantations, created at the clear cuttings, with the use of organic fertilizer "Dostatok" are analyzed. The research was conducted in 11 forest units of the State Enterprise "Vyshche-Dubechna Forestry" in the fresh poor and rich forest sites. The plantations were created according to the following schemes: 4 rows of Scotch pine and 1 row of red oak with placement of seedlings 1.5×0.5 m and 1.5×1.0 m by planting them in a furrow formed by a plow PKL-70. The total forest pine plantations with application of fertilizer amounted to 22.2 hectares. The agrochemical analysis revealed that 40.6 % of organic matter was concentrated in the fertilizer, whereas in the organic layer of fresh poor and rich pine sites, the content of humus was 22.2 % and 30.7 % respectively. At the same time, fertilizer is characterized by a neutral environment, while the organic soil of fresh poor and rich pine sites has a very high acidity of the pH of the salt extract, which fluctuates within 3.5–3.6. The double predominance of the organic matter content in the fertilizer promotes the survival and growth of pine plantations. It was established that the introduction of fertilizer "Dostavok" in the form of tablets on the root system of pine seedlings increases the survival of forest plantations, which on sandy and sandy loam soils, respectively, reaches 90 and 95 %. Values of pH salt extraction indicate that the soils are very acid (3.5 and 3.1), with an average level of humus (2.4 and 7.4 %), low levels of ammonia and nitrate nitrogen and mobile phosphorus. Soil of fresh poor pine site has an elevated level of mobile potassium (139.87 mg·kg-1), while the fresh rich pine site is characterized by a low level of potassium, which is 46.39 mg·kg-1. Granulometric analysis of the soil showed that the poor sites are represented by sandy soils and rich sites – rough-dust sandy loam soils. Almost double the predominance of the organic matter content in the fertilizer "Dostatok" contributes to the survival and growth of pine plantations. The annual increment of pine seedlings on 4–7 cm was more than at the control. The use of bio-fertilizer also reduces the number of manual care and accelerates the closure in the rows, which in turn allows the transfer of forest crops to covered forest area a year earlier.
Шляхи посилення захисних властивостей і стійкості лісів Скибових Горган
Authors: Olijnyk V. S. , Rak A. Yu. 
Published: July 2018

Охарактеризовано природні умови, лісистість водозборів і породний склад лісів гірського ландшафту Скибових Горган в Українських Карпатах. Наведено емпіричні залежності лісових площ, відсотка лісистості та часток ялинових, ялицевих і букових насаджень від гіпсометричних рівнів гірських водозборів. Висвітлено динаміку лісового покриву за останні 40 років. Проаналізовано поширення шкідливих стихійних явищ – снігових лавин, паводкового стоку, ерозійно-селевих, осипних і зсувних процесів, а також вітровалів і сніголомів лісу та всихання ялинників для різних висотних поясів і смуг рослинності –ялинових, буково-ялицево-ялинових і буково-ялицевих лісів. Рекомендовано систему лісівничо-технічних, лісівничо-фітомеліоративних, лісогосподарських і комплексних природоохоронних заходів щодо запобігання шкідливим процесам для різних висотних рівнів гірських схилів. Запропоновано шляхи застосування основних і допоміжних заходів протидії стихії. Відзначено актуальність оптимізації лісистості водозборів, відтворення корінних лісостанів, природоощадного вдосконалення рубок головного користування і ведення лісового господарства на водозбірному принципі. Наведено сучасні й оптимальні для водоохоронно-захисної ролі та стійкості лісів показники лісистості водозборів і частки ялинових насаджень у межах висотних смуг і поясів рослинності. Висвітлено основні напрями міжгалузевої природоохоронної діяльності на головних річкових басейнах Горган.
Особливості росту 30-50-річних культур сосни звичайної Житомирського Полісся на землях із кам'янистими породами
Authors: Kovalevskii S. B. , Krol A. V. 
Published: July 2018

Виявлено закономірності росту та розвитку деревних рослин у насадженнях жердинного віку та середньовікових культурах сосни звичайної Житомирського Полісся. Дослідження проведено на ділянках із різною глибиною залягання кам'янистих порід у ґрунті. Встановлено, що на продуктивність насаджень у цьому віковому періоді впливають не тільки ґрунтові умови, а проведення доглядових рубань різної інтенсивності, що позначається на задернінні ґрунту, конкуренції за вологу та елементи мінерального живлення між деревними і трав'яними видами. Оцінено вплив наявності в ґрунті кам'янистих порід, зокрема їх залягання на різній глибині та кількості, на формування, розвиток та розростання кореневих систем, що надалі визначає ріст і стійкість насаджень загалом. Встановлено, що інтенсивність росту за висотою до 30–31 років дерев сосни звичайної в культурах на землях без кам'янистих порід дещо вища (в цей період різниця становить понад один метр), ніж у культурах із наявністю останніх у ґрунті. Після цього віку інтенсивність росту дерев сосни на обох ділянках однакова, але висота дерев сосни дещо більша в культурах без каміння в ґрунті. Середній діаметр дерев сосни вищий у культурах без каміння в ґрунті впродовж спостережень. Проте, незважаючи на досить високий запас стовбурової деревини в культурах, які створені на землях із наявністю каміння, товарна структура дерев сосни в них низька.
Вплив лісу на нагромадження і танення снігу в горах
Authors: Oshurkevych-Pankivska O. Ye. , Pankivskyi Yu. I. 
Published: July 2018

На основі даних про витрати води, товщину снігового покриву і запаси води в снігу за період з 1981 по 1994 рр. для одинадцяти водозборів річок північного мегасхилу Українських Карпат (басейн річки Дністер) побудовано суміщені гідрографи стоку води і запасів води в снігу. На отриманих графіках виділено зимові паводки і весняні водопілля, для кожного з яких визначено: тривалість, запас води в снігу на початок сніготанення, об'єм поверхневого і ґрунтового стоку. На основі результатів розрахунків та морфометричних характеристик водозборів, а саме: стрімкості схилів, висоти н.р.м., лісистості, проаналізовано вплив лісових насаджень на нагромадження снігу, тривалість та об'єми поверхневого стоку зимових паводків та весняних водопіль. Встановлено, що, порівняно з метеорологічними умовами і рельєфом місцевості, лісистість має менший вплив на формування снігового покриву, проте максимальні товщини снігового покриву простежено за лісистості водозбору в діапазоні 40–60 %; максимальний прояв стокорегулювальних можливостей лісу під час формування зимових паводків спостережено за снігозапасів понад 41 мм і проявляється у збільшенні тривалості паводків на 5–17 днів; максимальний прояв стокорегулювальних можливостей лісу під час весняних водопіль спостережено за снігозапасів понад 61 мм і проявляється у зменшенні об'єму поверхневого стоку водопілля у 1,1–1,3 раза.
Трансформація лісового покриву в басейновій геосистемі річки Бережниця
Authors: Mykytchyn O. I. , Skrobach T. B. 
Published: July 2018

Розкрито особливості використання картографічного методу у ретроспективно-географічних дослідженнях природокористування та антропогенної трансформації лісового покриву. Обґрунтовано доцільність здійснення таких досліджень у розрізі басейнових геосистем малих річок. Проаналізовано підходи до вивченості трансформаційних процесів різними науковими школами та відзначено низку переваг картографічного методу дослідження, який реалізовується використанням геоінформаційних систем. Результати проведених досліджень відображено на низці картографічних моделей. Зокрема, для детального аналізу динаміки трансформації лісового покриву за даними обчислень, побудовано і проаналізовано картосхеми лісистості на чотири часові зрізи, а також зміни цих показників за період з 1880 р. до сучасності. Виявлено, що найменші зміни відбулися в перший період, коли вкриті лісом площі зменшувались для залучення цих земель у сільськогосподарський обробіток на незначній території нижньої частини досліджуваного річкового басейну. Відзначено, що другий період супроводжувався вирубуванням лісів внаслідок активнішого сільськогосподарського освоєння басейну та появи промислових об'єктів у Дашаві. З'ясовано, що третій період відзначився різновекторною трансформацією лісового покриву, адже поруч із вирубуванням лісу для поселенських та сільськогосподарських цілей у басейні відбувається активний розвиток сукцесійних процесів, які сприяють активній появі лісових масивів на покинутих землях. Встановлено, що трансформаційні процеси в лісовому покриві басейнової геосистеми Бережниці не відзначаються чіткими тенденціями, мають виключно антропогенний характер та напряму залежать від економічного розвитку поселень в її межах. Відзначено необхідність здійснення раціонального управління лісовими ресурсами шляхом сприяння збільшенню вкритих лісом площ у нижній частині басейну Бережниці та ведення ощадливого лісокористування у верхній та середній частинах.
Моносади видів та форм бука (Fagus L.) в національному дендрологічному парку "Софіївка" НАН України
Authors: Rumiankov Yu. O. 
Published: July 2018

Проаналізовано історію інтродукції видів та форм бука в дендропарку "Софіївка" НАН України. Визначено, що паркові насадження моносаду буків локалізовані по території парку в 16-ти кварталах. Проаналізовано дендрологічну структуру насаджень бука в моносадах дендропарку. Наведено основні зосередження букових насаджень, такі як колекційна та експозиційна ділянки, найбільші чисті насадження F. sylvatica та алейні посадки. Надано кількісну характеристику видів та форм бука на території дендропарку поквартально. Виявлено найменш поширені форми бука в дендропарку, які внесено до списку запланованих посадок. На основі інвентаризаційних досліджень складено картосхему розміщення моносаду видів та форм бука. Визначено, що вікова структура видів та форм бука в Національному дендрологічному парку "Софіївка" представлена більшою мірою молодими рослинами прегенеративного віку, ніж віковими деревами. Оцінено фітосанітарний стан дерев букового моносаду, їх стан визначено як мало ослаблені (І група). Виявлено можливість весняного враження молодих рослин бука тлею з родини Aleyrodidae Westwood (Білокрилки). Якість стану дерев бука в насадженнях парку оцінено як добрий. У насадженнях окремих кварталів виявлено перезагущення деревостану, що знижує його якість до задовільного стану. Надано рекомендації щодо оптимізації паркової структури моносадів бука та покращення їх естетики сприйняття. На основі проведених досліджень створено зведений каталог видів та форм бука в моносадах НДП "Софіївка" НАН України.
Щільність основних компонентів фітомаси стовбурів дерев робінії несправжньоакації в умовах Північного степу України
Authors: Sytnyk S. A. , Plotka L. V. 
Published: July 2018

Здійснення лісогосподарських заходів, спрямованих на отримання якісної деревини, раціональне перероблення деревної сировини неможливі без аналізу варіабельності щільності компонентів надземної фітомаси стовбурів – деревини і кори. Наведено результати оцінювання середньої природної та базисної щільності деревини та кори стовбурів робінії несправжньоакації в умовах Північного Степу України. Дослідження проведено на 20 тимчасових пробних площах у робінієвих деревостанах у найпоширеніших групах типів лісу (С0–С1), віком від 3 до 89 років, продуктивністю IА–III класів бонітету. Проаналізовано зміну локальної щільності з віком модельних дерев та відносною висотою стовбурів. Середню локальну природну та базисну щільність фракцій фітомаси стовбурів розраховано з використанням комп'ютерної програми PLOT. Встановлено, що показники локальної природної та базисної щільності деревини і кори дерев робінії несправжньоакації в умовах Північного Степу України мають комбінований тип змін із відносною висотою стовбура: від окоренкової частини стовбура до відносної висоти 0,5h відбувається збільшення щільності з подальшим поступовим її зменшенням від середини стовбура до верхівки дерева. Локальна базисна щільність деревини молодих дерев (3–20 років) має стрімке зростання від окоренкової частини до відносної висоти 0,1h з подальшими змінами, характерними для інших груп віку. Найщільніша деревина і кора в дерев робінії несправжньоакації формується на середині стовбура (0,5h) у віці 41–60 років.
Сучасний стан деревних паркових насаджень міста Слов'янськ
Authors: Suslova Ye. P. 
Published: July 2018

Наведено результати обстеження паркових насаджень Слов'янська. У парку при Словкурорті виявлено 89 видів і 10 культиварів деревних рослин 58 родів 29 родин. Провідне місце в насадженнях за кількістю родів займають родини Rosaceae Juss. – 13, Fabaceae Lindl. – 6, Oleaceae Hoffmgg. et Link – 4. За видовим складом найбагатшими є родини Rosaceae – 21 вид, 2 гібриди і 2 культивари; Pinaceae Lindl., Fabaceae та Salicaceae Mirb. – по 7 видів. Найчастіше в насадженнях трапляються Pinus sylvestris L. і Tilia cordata Mill. – по 8 % від загальної кількості дерев. Встановлено, що за темпами росту в насадженнях парку переважають види із швидким темпом росту (57 %). У віковій структурі насаджень переважають дерева у віці від 31 до 40 років (28 % від загальної кількості дерев). За життєвим станом 65 % рослин віднесено до здорових, 34 % – до пригнічених, 1 % – до дуже пригнічених та всихаючих. Виявлено 74 % здорових дерев серед видів із середнім темпом росту, тому природно-екологічні умови парку можна вважати найбільш придатними для зростання в ньому рослин із середнім темпом росту. У складі паркових насаджень серед видів із швидким та повільним темпами росту виявлено 55 % та 52 % здорових дерев відповідно. Отримані результати потрібно враховувати під час планування проведення робіт з реконструкції паркових насаджень і заміни дуже пригнічених та всихаючих дерев досліджуваних видів.
Характер розташування лісів на водозборі гірської річки в Карпатах як один з чинників формування витрат води весняного водопілля
Authors: Kulchytskyi-Zhyhaylo I. Ye. 
Published: July 2018

Оцінено можливість застосування показника розвитку лісистості водозбирання ε для характеристики розташування лісів на ньому. Встановлено малу інформативність ε для лісогідрологічних досліджень. Проаналізовано опубліковані експериментальні дослідження та матеріали Закарпатської воднобалансової станції про вплив хвойних і листяних лісів на величину снігонакопичення та інтенсивність сніготанення в Карпатах. Вивчено морфометричні характеристики досліджуваного водозбору річки Яблунька до м. Турка в Бескидах, розташування лісів на ньому, їх породний і віковий склад. Площа водозбору 136 км2, середня висота н.р.м. 722 м. Максимальний час добігання води до створу τ = 6 год. Лісистість водозбору 30,0 %, 95 % площі займають деревостани з переважанням ялини європейської та ялиці білої. При різному розташуванні лісів на цьому водозборі змодельовано погодинну витрату води на підйомі гідрографу для типового температурного режиму в період весняного сніготанення. Встановлено, що для малих водозборів, де τ у десятки разів менший від часу сніготанення, характер розташування лісів не відіграє значної ролі у формуванні середньогодинних витрат води. Різниця між витратами води весняного водопілля для різних варіантів розташування лісів, спричинена відтермінуванням початку сніготанення у хвойних лісах, не перевищує 10 %. За синхронної зміни інтенсивності сніготанення в лісі та на відкритих ділянках різниця між витратами води для різного розташування лісів становить 1–3 %; за асинхронної зміни – 3–7 %.
Оцінювання впливу водоканалізаційного господарства міста Мостиська на якість води у річці Вишня
Authors: Pankivskyi Yu. I. , Oshurkevych-Pankivska O. Ye. 
Published: July 2018

Для оцінювання впливу каналізаційних очисних споруд міста Мостиська на річку Вишня розрахунковими методами визначено мінімальні розрахункові витрати води за лімітуючими сезонами року; на основі заміряних морфометричних характеристик русла розраховано швидкість руху води у річці; проведено гідрохімічні дослідження зворотних вод очисних споруд на випуску та природних вод у фоновому створі вище випуску і у розрахунковому створі нижче випуску; для літньо-осінньої та зимової межені на основі гідроморфометричних характеристик русла розраховано кратність розведення зворотних вод природними; за допомогою комп'ютерної програми "Гідросфера" спрогнозовано концентрації забруднювальних речовин у розрахунковому створі при фактичному скиді у лімітуючі сезони року з використанням математичної моделі динаміки концентрації речовини у водотоці; для визначення асиміляційної здатності річки-приймача зворотних вод виконано розрахунок максимальних допустимих концентрацій забруднювачів до скиду у водний об'єкт за лімітуючими сезонами року за умови досягнення гранично допустимої, або фонової концентрації у розрахунковому створі. Встановлено, що природний водний об'єкт здатний асимілювати забруднення в обсягах, що у кілька разів, а за окремими показниками у десятки разів, перевищують фактичний скид. Проте за основним забруднювачем – органікою, асиміляційна здатність річки вичерпана повністю.
Вплив температурної та фізико-механічної активації біомаси на енерговитрати процесу пресування біопалив деревинного та рослинного походження
Authors: Korinchuk D. M. 
Published: July 2018

Досліджено компресійні характеристики пресування подрібненої поліфракційної біомаси рослинного та деревинного походження на прикладі деревини сосни, соломи та лузги соняшника. Встановлено залежності коефіцієнтів основного рівняння пресування від температури пресування та вмісту мікрофракції вторинного подрібнення. Визначено густину гранул, розраховано питому роботу гранулоутворення та досліджено закономірності їх зміни після підвищення тиску, температури та вмісту мікрофракції. Встановлено, що в межах досліджуваного діапазону збільшення тиску температури та вмісту мікрофракції вторинного подрібнення веде до збільшення об'ємної густини гранул біопалива. Водночас підвищення тиску пресування веде до збільшення питомої роботи пресування у 2,2–2,4 раза, а температури та вмісту мікрофракції – до зменшення на 22–46 % та 18–28 %. Встановлено ефект збільшення питомої роботи пресування після переходу від деревинної до рослинної біомаси. Рекомендовано в технологіях виробництва твердого біопалива включати ділянки температурної активації матеріалу перед пресуванням з метою забезпечення температурного режиму пресування не нижче 100 °С для деревинної біомаси та не нижче 150 °С для рослинної біомаси, а також ділянки фізико-механічної активації матеріалу шляхом тонкого подрібнення після стадії сушіння не менше 20 % загальної маси матеріалу до мікрофракції зі середнім розміром не більше 200 мкм з наступним змішуванням з основною масою та пресуванням або введенням у біомасу мікрофракцію іншого виду біомаси в тих же пропорціях.
Кількісний аналіз орієнтації та видовженості зерен на металографічних зображеннях за допомогою перетворень Хафа
Authors: Zhuravel I. M. , Maksymovych V. M. 
Published: July 2018

Однією з форм представлення результатів неруйнівного контролю різноманітних металоконструкцій є металографічні зображення. Це зображення мікроструктури металу, які формуються за допомогою мікроскопа і фотофіксувального пристрою. З погляду матеріалознавства, мікроструктура відображає внутрішню будову металу та складається із різноманітних об'єктів – зерен, меж зерен, карбідів, різноманітних включень тощо, які характеризуються розміром, формою, орієнтацією. Мікроструктура матеріалу є віддзеркаленням його фізико-механічних характеристик. Отже, актуальною є задача аналізу мікроструктури матеріалів, яка надасть нові можливості щодо кількісного оцінювання їх фізико-механічних властивостей. Візуальний аналіз не забезпечує потрібної швидкодії та точності опрацювання, тому для вирішення задачі аналізу мікроструктури найдоцільніше використовувати методи оброблення цифрових зображень. Залежно від поставленої мети, задача аналізу мікроструктури полягатиме у пошуку та обчисленні метричних розмірів складників мікроструктури, оцінюванні їх форми, формуванні певної статистики тощо. У цій роботі розроблено метод кількісного аналізу орієнтації та видовженості зерен на металографічних зображеннях за допомогою перетворення Хафа. Результати цього аналізу є основою для досліджень залишкових напружень та пластичних деформацій металів.
Ulgi a preferencje podatkowe w podatkach dochodowych w Polsce
Authors: Ciuman Krystyna 
Published: July 2018

The article presents tax relief and tax preferences in income taxes (PIT and CIT) in Poland in the years 2010–2015. Tax relief is understood as the possibility of reducing the earned income or calculated tax by certain amounts (mainly under the Act on tax). Income relief reduced the amount of the tax base, and thus indirectly affected the amount of tax. On the other hand, tax relief led to a tax reduction by the amount of the relief. In turn, tax preferences were interpreted as derogations from the country’s tax standard.Both tax relief and tax preferences are an important instrument of fiscal policy that is conducive to implementing tax regulatory and stimulating functions. However, they cause a decrease in budget tax revenues, if to varying degrees. The article characterises the size, structure and tendency of the development of tax relief and preferences, as well as the extent to which they have contributed to the reduction of budget revenue from personal income tax and corporate income tax.