Envejeciendo en casa: perspectivas del parque habitacional en Guadalajara (México)
Authors: Pérez-Duarte Fernández Alejandro 
Published: December 2024

L’envelliment a casa és una de les modalitats més explorada en estudis d’habitatge i gerontologia, però la viabilitat depèn de la configuració espacial, i hi ha tipologies d’habitatges que poden respondre adequadament a necessitats d’autonomia i contacte social. Un parell d’habitatges superposats, per exemple, poden oferir suport sòcio-funcional a prop d’un familiar o veí conegut. Però d’altres dificulten l’envelliment en aquesta modalitat, com ara una casa unifamiliar de dos pisos, que sol tenir estretes escales que obstaculitzen la connexió amb la zona íntima de la planta superior. Al llarg del treball s’observen 18 casos d’habitatges i els seus residents adults grans, documentats amb fotografies, registre espacial amb plànols sintètics, entrevista a la persona i càlcul d’índexs gerontològics. L’aixecament ofereix un conjunt de dades que permet observar la simbiosi persona i ambient domèstic, facilitant la identificació de desafiaments que els espais solen imposen als usuaris quan arriben a edat avançada. Com a resultat es té una exploració tipològica d’habitatge des de la perspectiva gerontològica, reconeixent estructures espacials d’acord amb el tipus de resposta davant noves demandes específiques dels seus usuaris, recollida en una proposta de nomenclatura. En conclusió, ofereix una mirada qualitativa a la possible adaptabilitat del parc actual d’habitatge de Guadalajara, a Mèxic.
Aging at home is one of the most explored modalities in housing and gerontology studies. Still, its viability depends on spatial configuration, and there are housing typologies that can adequately respond to needs for autonomy and social contact. A pair of overlapping dwellings, for example, can offer socio-functional support near a family member or known neighbor. However, others make aging difficult in this modality, such as a two-story single-family house, which often has narrow stairways that hinder connection to the intimate area on the upper floor. Throughout the work, 18 cases of dwellings and their elderly residents are observed, and documented with photographs, spatial registration with synthetic plans, interviews with the person, and calculation of gerontological indexes. The survey yields a set of data that allows observing the symbiosis between the person and the domestic environment, facilitating the identification of the challenges that spaces usually impose on their users when they reach advanced age. The result is a typological exploration of housing from a gerontological perspective, recognizing spatial structures according to the type of response to new specific demands of its users, collected in a nomenclature proposal. In conclusion, we offer a qualitative look at the possible adaptability of the current housing stock in Guadalajara, Mexico.
El envejecimiento en casa es una de las modalidades más explorada en estudios de vivienda y gerontología, pero su viabilidad depende de la configuración espacial, y hay tipologías habitacionales que pueden responder adecuadamente a necesidades de autonomía y contacto social. Un par de viviendas superpuestas, por ejemplo, puede ofrecer apoyo socio-funcional en cercanía de un familiar o vecino conocido. Pero otras dificultan el envejecimiento en esta modalidad, como una casa unifamiliar de dos pisos, que suele tener estrechas escaleras que obstaculizan la conexión con la zona íntima de la planta superior. A lo largo del trabajo se observan 18 casos de viviendas y sus residentes adultos mayores, siendo documentadas con fotografías, registro espacial con planos sintéticos, entrevista a la persona y cálculo de índices gerontológicos. El levantamiento arroja un conjunto de datos que permite observar la simbiosis persona y ambiente doméstico, facilitando la identificación de desafíos que los espacios suelen imponen a sus usuarios cuando llegan a edad avanzada. Como resultado se tiene una exploración tipológica de vivienda desde la perspectiva gerontológica, reconociendo estructuras espaciales de acuerdo con el tipo de respuesta ante nuevas demandas específicas de sus usuarios, recogida en una propuesta de nomenclatura. En conclusión, se ofrece una mirada cualitativa a la posible adaptabilidad del parque actual de vivienda de Guadalajara, en México.