bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Short-Term Resistance Training Improves Cardiac Autonomic Modulation and Blood Pressure in Hypertensive Older Women: A Randomized Controlled Trial
Authors: Oliveira-Dantas Filipe F. , Brasileiro-Santos Maria do Socorro , Thomas Scott G. , Silva Alexandre S. , Silva Douglas C. , Browne Rodrigo A.V. , Farias-Junior Luiz F. , Costa Eduardo C. , Santos Amilton da Cruz 
Published: May 2019

AbstractOliveira-Dantas, FF, Brasileiro-Santos, MdS, Thomas, SG, Silva, AS, Silva, DC, Browne, RAV, Farias-Junior, LF, Costa, EC, and Santos, AdC. Short-term resistance training improves cardiac autonomic modulation and blood pressure in hypertensive older women: a randomized controlled trial.J Strength Cond Res34(1): 37–45, 2020—This randomized controlled trial investigated the efficacy of short-term resistance training (RT) on cardiac autonomic modulation and peripheral hemodynamic parameters in hypertensive older women. Twenty-five hypertensive older women who were insufficiently active (64.7 ± 4.7 years) participated in this study. Subjects were randomly allocated to a 10-week RT program (2 d·wk−1in the first 5 weeks; 3 d·wk−1in the last 5 weeks) or a nonexercise control group. Linear reverse periodization was used for the RT program. Cardiac autonomic modulation, mean blood pressure (MBP), peripheral vascular resistance (PVR), and resting heart rate (RHR) were measured before and after 10 weeks. The RT group reduced cardiac sympathetic modulation (0V%; B = −6.6; 95% confidence interval [CI]: −12.9 to −0.2;p= 0.045; Cohen'sd= 0.88) and showed a trend for increased parasympathetic modulation (2V%; B = 12.5; 95% CI: 0–25;p= 0.050; Cohen'sd= 0.87) compared with the control group. The RT group reduced MBP (B = −8.5 mm Hg; 95% CI: −13.6 to −3.4;p= 0.001; Cohen'sd= 1.27), PVR (B = −14.1 units; 95% CI: −19.9 to −8.4;p< 0.001; Cohen'sd= 1.86), and RHR (B = −8.8 b·min−1; 95% CI: −14.3 to −3.3;p= 0.002; Cohen'sd= 1.20) compared with the control group. In the RT group, the changes in 2V% patterns and low-frequency components showed a correlation with changes in MBP (r= −0.60;p= 0.032) and RHR (r= 0.75;p= 0.0003). In conclusion, 10 weeks of RT improved cardiac autonomic modulation and reduced MBP and PVR in hypertensive older women. These results reinforce the importance of RT for this population.
On the Use of Microscale Abrasion Test for Determining the Particle Abrasivity
Authors: Rovani Ane C. , Rosso Tiago A. , Pintaude Giuseppe 
Published: May 2019

Abstract
Particle abrasivity is an important concept for helping to select materials for pumps and for disc cutters in underground excavation, and specific ASTM standards are available for making these selections. However, for manufacturing processes in which abrasive action is their core, the particle size range is approximately a few micrometers. The evaluation of particle abrasivity using the microscale abrasion test matches this range of particles for this purpose, but relatively few investigations using this kind of method have been conducted. The aim of this investigation is to use the microscale abrasion test to evaluate the particle abrasivity, avoiding changes on the ball surface and on the particle size distribution. Samples of quenched AISI D2 tool steel were used for tests. The wear mode was dependent on the testing time. Alumina (Al2O3) particles presented a lower abrasiveness when compared to boron carbide (B4C) ones, confirmed by the higher wear coefficient found in the latter after reaching the steady-state regime. This behavior was evidenced by the number of active particles in the contact, which showed that there were a larger number of B4C particles than Al2O3 during the contact at all sliding distances. The particle abrasivity is discussed in terms of significant characteristics of slurries: particle shape, particle size distribution, hardness-to-elastic modulus ratio, zeta potential, and density. As the controlling of those characteristics seems to be very important, particle abrasivity is a concept that needs to be improved besides the test system used for that purpose.
Регенераційна здатність зелених живців видів роду Catalpa Scop. у Правобережному Лісостепу України
Authors: Kulbitskyi V. L. , Shlapak V. P. , Maslovata S. A. 
Published: May 2019

Вивчено укорінення зеленими живцями представників роду Catalpa Scop. в умовах Правобережного Лісостепу України. Проведено дослідження з визначення регенераційної здатності зелених живців окремих видів роду Catalpa: C. bignonioides Walt., C. speciosa Ward., C. ovata, C. hybrida Spaeth. та C. fargesii. Визначено їхні оптимальні розміри, терміни заготівлі та способи укорінення в умовах досліджень. Заготівлю живців проводили у три терміни: в період інтенсивного (перша-друга декада червня), менш інтенсивного (перша декада липня) та повільного (перша декада серпня) росту пагонів. Живці з 2–6 бруньками завдовжки до 20 см нарізали з вегетуючих однорічних пагонів. Встановлено, що оптимальним терміном заготівлі живців є період інтенсивного росту пагонів – від першої до третьої декади червня, оптимальним терміном проведення зеленого живцювання – від третьої декади червня до першої декади липня. Для стимулювання ризогенезу використовували розчин ІМК різної концентрації. Робочий розчин готували в чотирьох варіантах: І – 20 мг ІМК на 1 л дистильованої води, ІІ – 40 мг/л, ІІІ – 60 мг/л, IV – 80 мг/л. Експозиція оброблення живців становила 12 годин. Доведено, що стимулятори коренеутворення значно підвищують частку отриманого укоріненого садивного матеріалу в досліджуваних видів. Найкращі показники укорінення зелених живців отримано за застосування стимулювальних розчинів ІМК та гетероауксину в концентрації 60 мг/л.
Озеленення забудованих територій малих міст у контексті дотримання державних будівельних норм
Authors: Zibtseva O. V. 
Published: May 2019

Стале міське землекористування передбачає дотримання чинних національних стандартів. Відстежено дотримання вимог державних будівельних норм (ДБН 360-92. Планування і забудова міських і сільських поселень) щодо планування міст у частині формування системи зелених насаджень на прикладі території малого історичного міста Вишгород Київської області. Виявлено слабкі місця у нормативному документі та рекомендовано заходи з озеленення забудованих територій з метою подальшої оптимізації містобудівного планування в Україні. Дослідження виконано у чіткій послідовності відповідно до вимог, викладених у ДБН-360-92 з порівнянням реальної ситуації на території міста, визначеної способом натурних обстежень. Методи дослідження – експертно-аналітичні. Встановлено, що на території дослідного міста зазначені нормативні рекомендації порушують або взагалі ігнорують. Не дотримано мінімальні відстані насаджень дерев і кущів від будівель і споруд, вуличні насадження мають обмежений асортимент кущових рослин. Ущільнене будівництво зазвичай здійснюють за рахунок територій зелених насаджень, зокрема центрального парку міста. Не дотримано рекомендації щодо максимального збереження ділянок із існуючими насадженнями. Нормативи з влаштування майданчиків різного функціонального призначення на прибудинкових територіях житлових масивів давно забуто, що, можливо, потребує перегляду самих нормативів, викладених у ДБН.
Біолого-екологічні особливості використання видів роду жимолость (Lonicera L.) в умовах біостаціонару Вінницького національного аграрного університету
Authors: Matusiak M. V. 
Published: May 2019

Аналіз результатів фенологічних спостережень здійснено за 7 фазами, які відображають основні моменти сезонного розвитку рослин. Для порівняння ритму розвитку інтродуцентів у нових умовах взято жимолость звичайну, як найбільш пристосовану до наших умов. Встановлено, що в наших умовах початок вегетації жимолостей розпочинається наприкінці березня – на початку квітня, коли середньодобова температура не перейшла через позначку +6 °С. Більшість досліджуваних видів починають вегетацію до 4.04, коли за середньо багаторічними даними починається період вегетації у більшості рослин. Пізніше цього терміну розпочинає вегетацію жимолость звичайна. Визначено, що початок росту пагонів у досліджуваних видів спостерігається у другій-третій декаді квітня. Цьому відповідає середня температура повітря 6,8–10,5 °С, за суми активних температур вище нуля 205–227 °С. Фактичну зимостійкість встановлено за 5-бальною шкалою обмерзання М. К. Вєхова. Внаслідок проведених спостережень виявлено пошкодження 40 % верхівок однорічних пагонів жимолості каприфоль (до 15–30 см), що однак не стало причиною втрати декоративності, оскільки цей вид має сильний приріст (60–120 см), тож немає підстави стверджувати про цілковиту незимостійкість та незначну перспективність цього виду. Жимолость звичайна обмерзання не мала. Завдяки нормальному розвитку пагонів, види утворюють добре сформовану крону, що є для них характерним. Аналізуючи отримані результати, зроблено висновок, що найвища фактична зимостійкість в умовах м. Вінниці є вид жимолость звичайна. Внаслідок вивчення життєздатності та перспективності досліджуваних видів жимолості встановлено, що цілком перспективними в умовах біостаціонару ВНАУ виявились жимолость звичайна (бал перспективності − І), а жимолость каприфоль належить до групи перспективних видів (бал перспективності − ІІ), що дає змогу широко використовувати ці види в озелененні міста.
Динаміка запасів і площ головних лісотвірних порід Київської області
Authors: Stepanenko L. Р. 
Published: May 2019

Важливим показником оцінки лісостану є його продуктивність, тому важливою проблемою лісового господарства є питання з підвищення продуктивності лісів. Проведено аналіз та виявлено закономірності збільшення основних показників продуктивності насаджень Київської області за шість періодів обліку лісового фонду від 1978 р. до 2011 р. та наведено їхню характеристику. Встановлено збільшення лісистості на 2,4 %, водночас відбулося зменшення площі вкритих лісовою рослинністю лісових ділянок загалом в області, що пов'язано з територіальними та адміністративними змінами. Також встановлено збільшення запасів як загалом, так і на один гектар. Це відображає ефективність лісогосподарьких заходів. Виявлено зменшення відсотка запасів м'яколистяних завдяки збільшенню хвойних та твердолистяних деревостанів. У регіоні досліджень найпоширеніші такі деревні види: з групи хвойних порід – сосна звичайна, з групи твердолистяних – дуб звичайний, з групи м'яколистяних – береза повисла, вільха клейка, осика. Одним із показників продуктивності деревостанів є бонітет. Встановлено, що середні класи бонітету насаджень є досить високі, що свідчить про те, що підбір головних лісотвірних порід у Київській області відповідає їх географічному середовищу та умовам місцезростання. З'ясовано, що насадження Київщини не оптимальні. Це видно з вікової структури деревостанів.
Життя людини на землі в контексті руху матерії та законів фізики
Authors: Shlapak V. P. 
Published: May 2019

Стосовно матерії та законів фізики на підставі матеріалізації антиречовини в речовину розглянуто галактичний кругообіг органічної речовини, зокрема в Сонячній системі. Посилаючись на Біблію, він показує, що життя тваринного світу є на всіх планетах, але на різних їх рівнях і в різних формах, оскільки основою життя тваринного світу є вдосконалення біологічної клітини вищого світу, яка потрапила в Сонячну систему на планету Плутон і, рухаючись по її планетам, формується та вдосконалюється для самостійного життя поза її межами. Проведено дослідження прикладної науки Стародавнього світу, що зашифрована в Біблії, яка дає можливість розкрити фізичне явище послідовних близнюків, яке науці невідоме і суть якого не розкрито. Життя органічного світу Землі автор пов'язує з основою руху космічної водневої і сонячної вуглецевої матерії, як явищ природи. Зазначено, що воднева матерія, рухаючись з космосу по планетам Сонячної системи, які наділені різною енергетичною густиною, вимушена через життя тваринного світу змінювати свою полярність, рухаючись на Сонце, поставляючи йому водень, як паливо, для його життєдіяльності. Воднева матерія через життя тваринного світу змінює полярність матерії і лише тоді переходить на вищий енергетичний рівень. Вуглецева матерія, як продукт процесу синтезу на Сонці, виноситься квантами світла і розсіюється по планетам своєї системи, утворюючи рослинний світ. Наголошено, що тваринний світ стоїть на вході матерії в Сонячну систему, а рослинний світ – на її виході. Визначено три форми життя людини на Землі та її фізіономічні видозміни залежно від рівнів ядрового наповнення: Земного, Місячного і Сонячного. Доведено, що енергетично немовля в утробі матері живе на водневій космічній матерії, яка поступає на земну поверхню з ядра Землі. На цій матерії живе і розвивається плід упродовж 270 діб. Народившись, людина переходить жити впродовж природних 120 років на вуглецеву сонячну матерію, яка поступає на земну поверхню місячними циклами руху матерії. Вперше розкрито суть третьої форми життя людини на Землі, коли людина із 120-літного віку переходить жити впродовж 1000 років на вуглецеву матерію, але вже не місячними, а сонячними циклами. Розкриваються властивості людини, переведеної у третю форму життя, та її інтелектуальний рівень. Наголошено, що Біблія, як інструкція життя людини на Землі, є священною книгою християнського світу, яка має рішення будь-якої проблеми, а тому дає людям надію та впевненість у завтрашньому дню, захищає людство від прогресу, якого людина побоюється.
Поширення Potentilla Erecta (L.) Raeusch. в умовах Закарпатського передгір'я
Authors: Osadchuk L. S. , Trykur V. V. 
Published: May 2019

Наведено результати дослідження поширення Potentilla erecta на території лісогосподарських підприємств у районі Закарпатського передгір'я. Встановлено, що найбільш масово росте калган у таких типах лісорослинних умов: В3-С2-С3-D2-D3. Для виявлення перспективних місць для заготівлі лікарської сировини калгану закладено 16 пробних площ у різних лісорослинних умовах і типах лісу. Встановлено, що вид росте на узліссях, галявинах, відкритих місцях, рідше під незімкненим деревним наметом, які сформовані з участю таких порід, як: бук лісовий, ялина європейська, ялиця біла, дуб скельний, дуб звичайний, ясен звичайний, граб звичайний. Охарактеризовано трав'яне видове різноманіття цих рослинних угруповань, його утворюють 60 видів рослин, на одній пробній площі трапляється від 13 до 23 видів рослин, переважно мезо- та мегатрофи. Виявлено, що найбільшим показником рясності виду відзначалися букові, ялинові, буково-ялиново-ялицеві та буково-ялицево-ялинові лісові угруповання. Найбільшою абсолютною чисельністю особин серед досліджених характеризуються популяції в букових, ялинових, буково-ялиново-ялицевих та грабово-дубових лісових угрупованнях.
Локальні прояви змін клімату на прикладі природного заповідника "Розточчя"
Authors: Stryamets G. V. , Hrebelna V. O. , Skobalo O. S. , Striamets S. P. 
Published: May 2019

Наведено аналіз метеопоказників, зафіксованих метеостанцією заповідника за останні десять років (2008–2017 рр.). Встановлена тривалість сезонів відзначається сильною варіабельністю, що є ознакою кліматичних змін: найкоротша за досліджуваний період зима тривала 30 днів, а найдовша – 125 днів. Тривалість весни зменшується, характерними рисами сезону є низька вологість повітря, холодні ночі, теплі дні, мала кількість опадів, що утруднює роботу аграріїв. Збільшується тривалість літа, середнє значення досягає 112 днів. Відзначено, що змінився характер опадів – дощ випадає у вигляді сильних короткочасних злив, за одну зливу може випасти місячна норма опадів; збільшилася кількість днів у році з високою температурою повітря, тривалість вегетаційного періоду зросла в середньому на 9 днів. На території природного заповідника "Розточчя" зафіксовано інші локальні прояви зміни клімату, які виражаються у такому: середньорічна температура повітря за останні десять років зросла на 1,4 °С, а за останні п'ять років на – 1,7 °С, що перевищує норму 1,5 °С, рекомендовану експертами ІРСС; почастішали аномальні явища природи: сніголами, вітровали, буревії, трапляються смерчі, урагани, які завдають збитків населенню – руйнують будівлі, знищують урожаї сільськогосподарських культур.
Проект будівництва парку історичних і етнографічних періодів у селі Червонокозацьке Запорізької області
Authors: Speranska O. V. , Kobets O. V. 
Published: May 2019

У сучасному світі туристична галузь є одним із вагомих чинників культурного й духовного розвитку людини, однією із найпотужніших та найдинамічніших галузей економіки. Туризм зближує людей, значною мірою сприяє розвитку транспорту, зв'язку, торгівлі, сільського господарства та ін. В Україні є величезний потенціал для розвитку зеленого туризму. У межах реалізації Програми розвитку рекреаційно-курортного комплексу та туризму в Запорізькій області до 2020 р. створено реєстр садиб сільського (зеленого) туризму та етносадиб, який нараховує 20 об'єктів. У с. Червонокозацьке Вільнянського р-ну Запорізької обл. планують створити "Парк історичних та етнографічних періодів", який буде частиною українського етнографічного села. До сільської громади увійдуть жителі села, спеціалісти, котрі для туристів проводитимуть етнічні майстер-класи із землеробства, косіння, в'язання сопів, гончарної справи, вишивки, кулінарії, ткацтва і плетіння. Обстежено територію, яку було виділено, проаналізовано кліматичні, ґрунтові, ландшафтні умови, рослинний та тваринний світ. Наступним етапом буде виконання робіт із проектування зони відпочинку – "Парку історичних та етнографічних періодів". У майбутньому проекті буде передбачено, що кожна з ділянок парку відображатиме національно-культурні особливості життя певного етносу. Із дослідження ділянки проектування видно, що зручне географічне положення, м'який клімат і природне багатство краю створили тут сприятливі умови для життя і відпочинку людини, зокрема, дітей і дорослих з обмеженими можливостями. Передбачено, що проект приверне увагу як українських, так і зарубіжних туристів. Роботи з будівництва парку виконав Запорізький єврейський центр "Мазал-тов". Частину необхідних коштів було виділено ВАТ "Запоріжсталь" як грант.
Використання Simapro 8 для порівняльного аналізу впливу різних типів автомобілів на довкілля
Authors: Odnorih Z. S. , Tymchuk I. S. , Zhydun V. I. 
Published: May 2019

Проаналізовано екологічні проблеми, котрі пов'язані із автомобільною галуззю, зокрема транспортування. Грамотному прийняттю рішень щодо покращення екологічних аспектів транспортних засобів для державного чи приватного бізнесу допомагає такий інструмент екологічного менеджменту як Оцінка Життєвого Циклу. Цей метод полягає у визначенні усіх чинників впливу на стан навколишнього природного середовища на кожному етапі виробництва продукції. Здійснено експериментальні дослідження щодо визначення впливу на довкілля автомобілів із бензиновим двигуном (ЄВРО-3 та ЄВРО-5) та електромобілем (Tesla Semi) завдяки сертифікованій комп'ютерній програмі з екологічного моделювання SimaPro 8 в режимі роботи "Invenatary". Проведено розрахунок за допомогою алгоритму LCA Wizard, який є розробкою компанії "PRé Sustainability". Результатами цього моделювання стали оцінки в Impact Points, згідно зі значеннями яких використання електричних агрегатів є ефективнішим в 1,73 раза порівняно зі стандартом палива ЄВРО-3 та в 1,53 – порівняно зі стандартом палива ЄВРО-5, навіть за умови використання ідентичного типу викопного палива. Визначення впливу на категорії, а саме: Здоров'я суспільства; Якість екосистем; Зміна клімату; Ресурси – допомагатиме здійснити оцінку загального впливу на стан навколишнього середовища на будь-якій стадії автомобілебудування, експлуатації та споживання енергоресурсів.
Обґрунтування конструкції та методика розрахунку конструктивно-технологічних параметрів ежекційного апарату, застосовуваного під час пожежогасіння
Authors: Dadashov I. F. , Kovalev O. O. , Khmyrov I. M. , Polivanov O. G. 
Published: May 2019

На підставі аналізу з'ясовано, що наявні засоби та способи гасіння легкозаймистих рідин дають достатньо добрий результат тільки для невеликих розмірів горючих речовин. Для гасіння цих пожеж раніше запропоновано використовувати гель-формувальні вогнегасники та вогнезахисні композиції, які представляють собою двійкову систему, що складається з двох окремих і роздільно-одночасно поданих композицій. Вирішено питання ефективного застосування технології гасіння пожеж на резервуарах зберігання легкозаймистих горючих рідин з використанням гелеутворювальних вогнегасних і вогнезахисних сумішей, які потрібно подавати на заздалегідь нанесений негорючий плавучий шар гранульованого піноскла. Для вирішення проблеми позитивних плавучих шарів гелеподібних композицій пропонували використовувати гранульоване піностворне скло – негорючий, нелетучий матеріал, і як пристрій для подачі гранульованого піноскло запропоновано використовувати апарат викиду повітря, подачу гранул з піноскла через шлангові лінії до горіння. Визначено тактичні та технічні вимоги, запропоновано конструкцію викидного пристрою для постачання гранульованого пінопласту. Ґрунтуючись на відомих методиках розрахунку конструктивних параметрів струменевих апаратів, проведено теоретичний аналіз роботи ежекційного апарату для подачі гранульованого піноскла запропонованої конструкції, а також запропоновано методику розрахунку його конструктивно-технологічних параметрів, що дало змогу створити дослідно-експериментальний зразок.
Характеристика вольєрів Центрального Полісся
Authors: Kratiuk O. L. 
Published: May 2019

Досліджено стан вольєрного мисливського господарства на території Центрального Полісся. Перше вольєрне господарство в регіоні створив граф Йозеф Потоцький у 1900 р. на площі 5000 га. На 01.01.2019 р. у межах Центрального Полісся функціонує 16 вольєрів у мисливських господарствах різних форм власності. Упродовж 2007–2018 рр. ріст загальної площі вольєрів відбувається завдяки приватним мисливським господарствам. Якщо у 2007 р. площа вольєрів становила 417,2 га, то на початок 2019 р. – 602,2. Найбільшим у регіоні є вольєр СФГ "Земля Полісся" площею 228,0 га. Серед державних підприємств найбільші вольєри створено у ДП "Білокоровицьке ЛГ" (70,5 га) та ДП "Баранівське ЛМГ" (56,2 га). Ще чотири вольєри можна вважати (для Центрального Полісся) середніми, а саме: вольєр ТОВ "Клуб "КСК"" (61,0 га), ТОВ "УТМР" (58,8 га), ТОВ "МК "Хантер"" (40,0 га) та ТОВ "МРК "Рись"" (34,6 га). Останнім, у 2018 р., було створено вольєр у ТОВ "Престиж-О" площею 4,0 га для розведення Cervus nippon. Встановлено, що у відсотковому відношенні переважають вольєри площею до 5 га – 37 % (n=6). Чверть загальної кількості становлять вольєри площею від 50 до 100 га (n=4). За останні роки чисельність основного поголів'я ратичних тварин у вольєрах зростає стрибкоподібно. У 2018 р. чисельність тварин становила 178 особин 6 видів (Sus scrofa, Cervus elaphus, Cervus nippon, Dama dama, Capreolus capreolus, Ovis ammon), серед яких домінує Cervus elaphus.
Аналіз забруднення атмосферних опадів домішками на вулицях міста
Authors: Heretsun H. M. , Masikevich Yu. H. , Holyonko R. A. 
Published: May 2019

Проведено аналіз даних моніторингу атмосферних опадів. Виявлено утворення локальних осередків підвищеного забруднення атмосферного повітря, що зумовлює трансформацію хімічного складу опадів. Це супроводжується перерозподілом кількостей основних іонів та закисленням атмосферних опадів. З'ясовано, що атмосферні опади в межах активного впливу автотранспортних комплексів утворюють екологічно небезпечні модифікації, які переносять на підстилаючу поверхню придорожньої зони весь комплекс забруднень. Вміст домішок, порівняно із фоновою територією, зростає на 15–30 %. Встановлено кореляційні залежності між компонентами. На основі аналізу кількості переважаючих компонентів та їх кореляційних взаємозв'язків показано переважання континентального впливу з високою антропогенною складовою у формуванні складу опадів. Отримано кінетичні закономірності вимивання сульфатів і нітратів. Встановлено, що найбільш небезпечними, з погляду екологічної безпеки, є перші хвилини випадання дощів. Показано, що спостерігають помітне зменшення концентрації сульфатів і нітратів у воді дощових опадів зі збільшенням тривалості опадів. Запропоновано кількісну оцінку можливих проявів екологічної небезпеки, зумовленої атмосферними опадами.