bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Visuomeninis transliuotojas: nepriklausomumas ir politinės valdžios įtakos problema
Authors: Pečiulis Žygintas 
Published: January 2019

Vakarų Europoje po Antrojo pasaulinio karo susiformavusi visuomeninio audiovizualinio transliuotojo sistema XX amžiaus pabaigoje paplito visoje Europoje. Keturis pokario dešimtmečius visuomeniniai transliuotojai dirbo valstybinio monopolio sąlygomis, praėjusio amžiaus devintajame dešimtmetyje prasidėjo konkurencinė kova su komerciniais transliuotojais. Esminiai visuomeninės audiovizualinės tarnybos bruožai – diskusijų ir nuomonių pliuralizmo skatinimas, kultūros, švietimo sklaida, nacionalinio identiteto įtvirtinimas, ypatingas dėmesys tautinei įvairovei. Svarbiausi būdai užtikrinti tinkamą visuomeninio transliuotojo veiklą – finansinis ir politinis nepriklausomumas nuo politinės valdžios. Tai padaryti leidžia visuomeninis valdymas ir tiesiogiai piliečių mokamas abonentinis mokestis. Tačiau Europos visuomeniniams transliuotojams būdinga valdymo ir finansavimo modelių įvairovė. Taip pat pastebimas valdančiųjų politinių jėgų siekis kontroliuoti visuomeninį transliuotoją arba daryti jam įtaką. Šiame straipsnyje aptariami konkretūs atvejai, kai akivaizdžiai matomos Lietuvos politikų pastangos daryti įtaką Lietuvos radijo ir televizijos (LRT) veiklai. Konkrečios situacijos nagrinėjamos lyginant su teoriniais visuomeninio transliuotojo principais, galiojančiais teisės aktais, pateikiamas tarptautinis kontekstas.Pagrindiniai žodžiai: audiovizualinė masinė komunikacija, visuomeninis transliuotojas, nepriklausomumas, politinė įtaka, Lietuva, LRT.Public Service Broadcasting: Independence and the Problem of Political Power InfluenceŽygintas Pečiulis
SummaryThe public audiovisual broadcasting system has formed in West Europe after World War II, and at the end of the 20th century it spread in the whole Europe. Public service broadcasting has operated in national monopoly conditions for four postwar decades. In the last century’s ninth decade, the competitive fight with commercial broadcasters has begun. The essential features of public service broadcasting are encouragement of discussions and opinions, culture and education spread, national identity strengthening, special attention to national diversity. The basic conditions of securing a proper operation of public service are financial and political independence from the political power. It can be done by public management and the licence fee paid directly by citizens. However, the variety of managing and financing models are natural for Europe’s public broadcasters. There are also governing political powers’ ambitions to control the public broadcaster. There are particular cases of obvious attempts of Lithuanian politicians to influence the Lithuanian Radio and Television (LRT). Particular situations are analysed in comparison with the theoretic principles of public service broadcasting, valid legal acts. Also, the international context is shown.Key words: audiovisual mass communication, public service broadcasting, independence, political influence, Lithuania, LRT.
L. Markevičiūtės disertacijos „Informaciniai kokybės vadybos sistemos brandos veiksniai“ apžvalga
Authors: Janiūnienė Erika 
Published: January 2019

Pagrindiniai žodžiai: kokybės vadybos sistemos branda, informaciniai veiksniai, informacinė kultūra, informacinė politika.Review of L. Markevičiūtės thesis “Informational Maturity factors of the quality management system”Erika Janiūnienė
Žinių vadybos įtaka tobulinant organizacijos kompetencijas
Authors: Atkočiūnienė Zenona 
Published: January 2019

Šiuolaikinės konkurencijos sąlygomis organizacijos privalo tapti lanksčios, kūrybingos, inovatyvios ir kompetentingos, kad įgyvendintų savo siekius ir išsiskirtų rinkoje. Padidėjęs ekonominis ir socialinis žinių vaidmuo keičia organizacijų ir jų aplinkos apibrėžtis papildant jas atitinkamai: žinių organizacijų, žinių aplinkos sąvokomis, kurios apibūdina ne tik aplinkos sudėtingumą, bet ir jos įtaką organizacijų veiklai. Žinios savaime nėra konkurencinis pranašumas, o priklauso nuo gebėjimo įgytas kompetencijas pritaikyti praktinėje organizacijų veikoje. Žiniomis pagrįstu požiūriu į kompetenciją pabrėžiama, kad organizacija, siekdama konkurencinio sėkmingumo, skatinti žinių atnaujinimą, turi modeliuoti žinių vadybos procesus, kuriais skirtingų individų kūrybiškumas, sukauptos žinios, patirtis būtų įtraukiama į organizacijos veiklą tobulesniems produktams ir paslaugoms kurti.Pagrindiniai žodžiai: žinių vadyba, organizacijos kompetencijos, nuolatinis mokymasis, organizacijos aplinka, organizacijos kultūra.Knowledge Management Influence on Developing Organizational CompetencesZenona Atkočiūnienė
SummaryThe article describes the standpoint of competences upheld by knowledge, emphasizing that organization reaching for the competitive success needs to promote knowledge renewal, create and model the processes of knowledge management. This helps to developing individual creativity, organizational knowledge and experience into organizational work, creation of improved products and facilities. The problem-oriented analysis of competences and the evaluation of knowledge management measures helping to develop organizational competences reveals that not only deepening on and amplifying in Summaryternal competences in an organization, but also the interaction among organizations when they exchange and share knowledge establishing the networks of competeneces are very important. The author’s purely synergetic model of organizational competences and knowledge management demontrates that the combination of competences upheld by knowledge and integrated into organizational products, facilities, processes and works becomes an essential space of knowledge management activities and guarantees successful organizational performance.
Aplinkos diskurso valdymas žinių visuomenėje
Authors: Putniņa Margarita 
Published: January 2019

Šiame straipsnyje pateikiami bandomojo aplinkos holistinio suvokimo, kuris daro įtaką geresnei komunikacijai, tyrimo rezultatai.Penkiasdešimt studentų iš dviejų LŽŪU fakultetų (Socialinių mokslų ir Inžinerinio) atliko mokslinius tyrimus. Aplinkos holistinio interpretavimo modelis (parengė bulgarų bei latvių mokslininkai) buvo pateiktas respondentams – universiteto dėstytojams. Studentai nustatė, kad aplinkos reiškinys turėtų būti traktuojamas holistiškai (dvasinės, subjektyvios, socialinės ir fizinės aplinkos sąveika). Respondentai taip pat patvirtinto, kad egzistavo bendra patirtis, suformavusi amžinąsias vertybes meilės, užuojautos, tolerancijos, empatijos ir kt. visiems planetos gyventojams.Tyrimas įrodė, kad šiandieną tiriant socialinius procesus globalioje visuomenėje būtų pritarta naudoti holistinį aplinkos valdymo metodą.The Management of Environmental Discourse in Knowledge SocietyMargarita Putniņa
SummaryThis article reports on the results of a piloting study on the multidimensional comprehension of environmental phenomena for better communication.Fifty students from two faculties of LUA (Faculty of Social Sciences and Faculty of Engineering) were engaged in the research. The Model of Environments’ Holistic Interpretation (worked out by Bulgarian and Latvian scientists) was presented to respondents by the University teachers. Students accepted that an environmental phenomenon should be treated holistically (spiritual, subjective, social and physical environments interact). Respondents have also certified that there exists common experience for all humans of our planet, which could root in eternal values of love, compassion, tolerance, empathy, etc.The piloting study proved that knowledge society would accept the holistic method of the management of different social processes developing in global society nowadays.Key words: knowledge society, environment, holistic, management, communication.
Tarpasmeninės komunikacijos su klientais ypatumai teikiant elektronines paslaugas bibliotekose
Authors: Janavičienė Daiva , Sinušaitė Milda 
Published: January 2019

Bibliotekos paslaugų modernėjimas siejamas su elektroninės prieigos galimybių plėtra. Naudojant Saityno 2.0 technologijas, aktualūs komunikacijos įgūdžiai, kurie elektroninėje erdvėje nėra analogiški tiesioginės komunikacijos su klientais atvejams. Remiantis I. Rowlandsu, D. Nicholasu ir P. Williamsu, straipsnyje charakterizuojami elektroninių paslaugų klientai. Naudojant J. Nielseno tyrimo rezultatus, išskiriami elektroninės komunikacijos su klientais ypatumai, kuriuos sudaro operatyvumas, galimybė gauti paslaugas sau patogioje vietoje ir reguliuoti komunikacijos greitį, tiesioginio kontakto nebuvimas, anonimiškumas, konsultavimo sudėtingumas, pirmenybė elektroninių dokumentų naudojimui. Ypatumų raišką iliustruoja empiriniais apklausos (anketavimo) ir interviu tyrimo metodais atlikti tyrimai Klaipėdos apskrities viešojoje Ievos Simonaitytės bibliotekoje.Reikšminiai žodžiai: viešoji biblioteka, bibliotekų elektroninės paslaugos, tarpasmeninė elektroninė komunikacija.Electronic services in libraries: characteristics of communication with clientsDaiva Janavičienė, Milda Sinušaitė
Summary
The object of the investigation is electronic communication between library workers and clients. The goal is to analyze the characteristics of communication with clients in libraries by exploring the practice of Klaipėda district Ieva Simonaitytė public library, Lithuania. The main tasks are as follows: 1) to analyze the concept of electronic services in respect of communication; 2) to study the ways in which libraries communicate with their clients in the electronic environment; 3) to investigate the characteristics of clients who use electronic services, their behaviour and needs; 4) to identify the main features of electronic communication between libraries and their clients; 5) to investigate the characteristics of electronic communication with clients in the Klaipėda district I. Simonaitytė public library and to offer recommendations.On the grounds of literature survey and interview analysis and using the method of synthesis, it was possible to draw a conclusion that the communication between workers and clients on the internet has some particular characteristics: speed, the possibility to get a service at the place where it is comfortable, and to regulate the speed of communication, absence of direct contact, difficulty of consultation, preference of electronic documents. Taking into account these specific characteristics, libraries improve the quality of internet services, expand the spectrum of services, change their image and establish community-based relationships with clients. The research has shown that the characteristics of electronic communication, identified in the theoretical part, exist in the practice of Klaipėda district I. Simonaitytė library.Keywords: public libraries, electronic services, electronic interpersonal communication./span>
Ne vien komunikacija. Epistemologija ir metodologija kaip komunikacijos teorijų tipologijos kriterijai
Authors: Kirtiklis Kęstutis 
Published: January 2019

Straipsnyje analizuojami pastaraisiais dešimtmečiais pateikti komunikacijos teorijų tipologijų pasiūlymai. Išnagrinėjus jų trūkumus tvirtinama, kad komunikacijos teorizavimas yra neatskiriamas nuo tyrimų praktikų, todėl (1) deramų kriterijų komunikacijos teorijų tipologijai reikia ieškoti jungiant teorines komunikacijos sampratas su tyrimų metodologijomis ir jas pagrindžiančiomis epistemologinėmis pozicijomis; (2) būtent epistemologinės nuostatos teikia pagrindą jungti komunikacijos sampratą ir tyrimų metodologiją. Straipsnyje taip pat tvirtinama, kad remiantis epistemologiniais ir metodologiniais kriterijais skirtinos dvi, natūralistinė ir interpretacinė, komunikacijos teorijos ir tyrimų tradicijos.Pagrindiniai žodžiai: komunikacijos teorija, komunikacijos mokslų filosofija, natūralizmas, interpretacinė prieiga, socialinių mokslų metodologija.Not by Communication Alone. Epistemology and Methodology as Typological Criteria of Communication TheoriesKęstutis Kirtiklis
SummaryThe article deals with the attempts to typologize communication theories proposed in recent decades. Examining their flaws it argues that communication theorizing is inseparable from the practice of research, therefore (1) the appropriate criteria for typology of communication theories are to be found in combining theoretical conceptions of communication with methodologies of research and their grounding epistemologies; (2) it is epistemology that provides the basis for bringing together the conceptions of communication and the methodologies of research. It also argues that using epistemological and methodological criteria, two – naturalist and interpretive – traditions of communication theory and research may be distinguished.Keywords: communication theory, philosophy of communication sciences, naturalism, interpretivism, methodology of social sciences.
Po dviejų homo irretitus dekadų: neviltys ir svajos
Authors: Šaulauskas Marius Povilas Povilas 
Published: January 2019

Homo irretitus, globalinės informacijos visuomenės senbuvis, tampa labiausiai paplitusia ir vis svaresne nūdienio bendrabūvio lytimi. Kontrafaktinės informacijos visuomenės sampratos požiūriu telematinės interakcijos įpavidalina šiadienos pasaulį konstitutyviai – per kelis dešimtmečius jos pavirto būtinąja jo pamatinių pavidalų steigties ir buvimo sąlyga. Tokią permainą inter alia lydi nusistovėjusių žinojimo praktikų redukcija į lengvai pasiekiamą ir pavaldomą informacijos masyvų prieigą bei panaudą. Pasyviųjų ir aktyviųjų telematinės interakcijos formų skirtis nyksta – ją keičia skaitmeninis išviršinę prasmę generuojantis perpetuum mobile: lakoniškai reaktyvi iš anksto pateiktos informacijos recepcija bei sintetiniai skaitmeninių kasdienybės interakcijų pavidalai, paklūstantys masinės daugiaveikos ir joje kanalizuojamo turinio paprastinimo imperatyvui. Tačiau vargu ar ši inovacija žada mūsų civilizacinio buvimo pagrindų griūtį ar jų pamatinę perlaužą.Pagrindiniai žodžiai: kontrafaktinė informacijos visuomenės samprata, skaitmeniniai aborigenai, įskaitmenintas žinojimas ir prasmė, homo irretitus.After the two decades of homo irretitus: dispair and dreamsMarius Povilas Šaulauskas
SummaryHomo irretitus, the endogenous citizen of global information society, emerges as the most widespread and important figure of the contemporary habitus. In compliance with the counterfactual concept of information society, telematic interactions already serve as a constitutive framework of the modern lifeworld, providing the crucial basis of its enactment and continuous maintenance. The technologically entrenched transformation is inter alia accompanied by the overarching reduction of the received sociocultural practices of knowledge into the easy access to and management of the measureless volumes of information flows and feedbacks. The distinction between active and passive forms of telematic interaction fades away: the newfangled global digital perpetuum mobile, generating superficial structures of meaning, relies on predominantly reactive, multitasking and thereby systematically simplifying appropriation of the communicated content. Nevertheless, it is at least doubtful that this innovative change actually implies a fundamental shift in our civilization.Keywords: couterfactual concept of information society, digital aborigines, digitalized knowledge and meaning, homo irretitus.
Dvi homo irretitus dekados: pradžios ir tęstys
Authors: Šaulauskas Marius Povilas Povilas 
Published: January 2019

Homo irretitus, globalinio skaitmeninio bendrabūvio valdovas ir pavaldinys, per pirmąjį šio tūkstantmečio dešimtmetį pakeitė esminius demografinio ir egzistencinio profilio bruožus. Jo amžiaus, lyties, gyvenamosios vietos ir kalbos bei kitos bazinės demografinės charakteristikos priartėjo prie bendrapasaulinio vidurkio. Jo vertybinė tinklainė vis menkiau tesiskiria nuo visai bendrabūvio populiacijai būdingų aksiologinių nuostatų: tapatumo, idealų ir fobijų turinys iš esmės prarado technologines konotacijas ir įgijo perdėm socialinių vertybių pobūdį. Tokią homo irretitus profilio kaitą lėmė telematinių interakcijų virtimas įprastinėmis kasdienį bendrabūvį konstituojančiomis konstantomis.Pagrindiniai žodžiai: informacijos visuomenė, skaitmeninis sklastas, skaitmeniniai aborigenai, homo irretitus.The two decades of homo irretitus: beginnings and ContinuaMarius Povilas Šaulauskas
SummaryThe social demographic and axiological profile of the present-day Homo irretitus, the true master and all together humble servant of the globally digital world, exhibits a considerable change when compared with its stance at the very beginning of the current millennium. Its basic demographic characteristics such as age distribution, sex, nationality, place of residence, etc. steadily approach the world-wide average figures. The same tendency applies to the complex axiological plexus: the patterns of self-identity, as well as aspirations and worries have lost their former technocentric load and acquired forthright flavor of common socially oriented values. This overarching transformation was insistently determined by the steady conversion of telematically mediated digital interactions into the routinely constitutive vehicles of everyday lifeworld taken as a whole.Keywords: information society, digital divide, digital aborigens, homo irretitus.;
Lietuvių inteligentų socialinis vaidmuo formuojant tautinės tapatybės modelius kultūrinėje spaudoje
Authors: Linkevičiūtė-Rimavičienė Jolita 
Published: January 2019

Nagrinėjamas inteligentijos vaidmuo formuojant viešąją nuomonę ir kuriant tapatybės modelius kultūrinėje spaudoje, Lietuvos tautinių atgimimo sąjūdžių laikotarpiais. Analizuojant socialinį fenomeną – kaip spauda dalyvauja aktyvinant kaitos procesus – taikomas aiškinamasis tyrimas, kokybinės analizės, lyginamasis ir interpretacinis metodai, atliekama literatūros apžvalga.Pagrindiniai žodžiai: kaita, inteligentai, tapatybė, kultūrinė spauda.The Role of Lithuanian Intelligentsia in Establishing the Identity ConstructsJolita Linkevičiūtė-Rimavičienė
SummaryThe article reviews the role of intelectuals in shaping the public opinion in Lithuania during the period of national revival movements and national consciousness development during political, social and economic changes in the public sphere, when in a revolutionary way the repressive regime is being destroyed and democracy begins developing, almost without a certain historical framework. When analysing in the media aspect, it becomes important that the nature and interpretation of information and reality are truthful when people are being mobilized for social changes, as are also social elite regulation, relevant for the implementation of the new goals and concepts.Historically, the cultural and political revival of the Lithuanian press is associated with the concept of freedom: freedom of speech, which arouses pepole’s awareness – raising and dissemination of national identity and publications as the national statehood, self-esteem and the idea of implementing measures of publishing and spreading advanced experience. When analysing the importance of culture publications in the periods of a social and political crisis, the role of intelectuals manifests itselfs. Academia and culture representatives become the editors of actual publications, and the limited periodicals are first of all vivifying and reconstructing historical memory and ethnic cultural heritage, identifying the revoliutionary situation and fulfilling the self-monitoring, self-observing function. Finding the connections between the previous periods of national liberation and their intellectual leaders is actual while analysing the significance of culture publications and their impact on the historical and social breaks.Keywords: intelligentsia, social changes, cultural periodics, identityx;">
Daugiaterpiškumo kolizija medijose: technologinės raidos aspektas
Authors: Pečiulis Žygintas 
Published: January 2019

Daugiaterpiškumas, multimedijiškumas, įvairių raiškų susiliejimas – esminis šiandienos ir rytdienos medijų bruožas. Tai dažniausiai laikoma specifine skaitmeninės eros ypatybe, tačiau žvilgsnis į istorinę komunikacijos technologijų raidą atskleidžia tam tikrą senųjų medijų suformuotų charakteristikų pasikartojimą naujosiose medijose. Nuo tapybos, kinematografo, televizijos iki kompiuterio tęsiasi ekrano tradicija. Skaitmeninėse technologijose išsaugomas klasikinis spaudos puslapis, stiprėja rašto pozicijos, derinami naratyvo ir duomenų bazės principai. Konstruojant skaitmeninius kūrinius grįžtama prie ciklo, būdingo dar XIX a. medijoms, kompiuteris ir mobiliosios technologijos formuoja skaitmeninį dendį, tęsiantį Ch. Baudelaire’o prieš pusantro šimto metų aprašytą anonimišką stebėtoją – bastūną. Kintant ir tobulėjant technologijoms, nuolat vyko sudėtingi adaptavimosi, transformacijos procesai. Viena medija tarsi išnirdavo iš kitos, kiekvienas naujas prietaisas ar technologija sustiprindavo tam tikrą raišką, slopindama kitą. Skaitmeninė era suteikia įvairialypės raiškos galimybes, grįžtama prie žmonijos ištakų, ikimedijinės komunikacijos – visaverčio žmogaus bendravimo su žmogumi.Pagrindiniai žodžiai: medijų istorija, daugiaterpiškumas, daugialypė raiška, šiuolaikinės medijos.Multienvironmental Collision in Medias: The Technological Development AspectŽygintas Pečiulis
SummaryContemporary and future medias can be characterised as multienvironmental, multimedia and of various expressions. It is usually considered to be characteristic of the digital era; however, a glance on the historical development of communication technologies reveals a certain repetition of characteristics of old medias in new medias. The tradition develops from painting, cinematography, television to computer screen. Digital technologies preserve the classical printed page, strengthen writing positions and combine narrative and data base principles. While developing digital works, the media cycle prominent in the 19th century is applied. Computers and mobile technologies form a digital dandy continuing with an anonymous observer described by Ch. Baudelaire more than a century ago. Changes and improvements in technologies provoked constant adjustment and transformation processes. One media as if emerged from another. Every new device or technology strengthened certain expression by suppressing the other. The digital age provides with versatile expression possibilities. Thus, the rise of humankind and pre-media communication or versatile communication among men is highlighted as well.