bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Naloge prosvetne oblasti v Sloveniji in Evropi
Authors: Krajnc Ana 
Published: October 2018

Med tremi nekdanjimi socialističnimi državami ni velikih razlik glede vrste nalog, ki jih pripisujejo oblasti. Izstopata financiranje in določanje norm organizacije ter prednostnih programov. Izbrane naloge nakazujejo stopnjo razvoja družbenih razmerij. V zahodnoevropskih državah po rezultatih faktorske analize ugotavljamo, da so oblasti vpete v bolj demokratska razmerja z ljudmi v praksi in strokovnimi skupinami. Pri njih se kot osnovne naloge navajajo: usklajevanje programov, odkrivanje potreb, razvijanje novih programov, odpravljanje prekrivanja in dvig učinkovitosti izobraževanja. Spremembe v Estoniji, Češki in Sloveniji potekajo od zgoraj navzdol. Večina odločitev naj bi se sprejemala v središču moči. Razvitejše evropske države odpirajo s prosvetnimi oblastmi odprt dialog, skrbijo za delitev dela in enakopraven položaj strokovnjakov in praktikov s politiki.
Motivacija pri izobraževanju na daljavo
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

Motivacija je ena najpomembnejših psihičnih funkcij, ki omogoča ljudem, da se učijo tudi v manj ugodnih razmerah. Pri izobraževanju na da­ljavo, ki je oblika samostojnega učenja, je moti­vacija izredno pomembna. Pri učenju po tej meto­di namreč odpadejo skoraj vse socialne spodbude, posameznik se mora spodbujati sam in sam spre­jemati študijske odločitve. Te posebnosti je pri organizaciji izobraževanja na daljavo treba upoštevati in vključevati vse dejavnike, ki spodbujajo motiviranost udeležencev. Motiviranost pri izobraževanju na daljavo lahko spodbujamo pred­ vsem s posebej za to izdelanimi učnimi gradivi, nazornimi navodili in priporočili, učinkovito povratno informacijo, osebnim stikom med men­torjem in udeležencem, spodbudnimi pismi, tele­fonskimi pogovori in z vzdrževanjem pozitivnega razmerja med mentorjem in udeležencem izobraževanja.
Družina kot učna izkušnja
Authors: Ličen Nives 
Published: October 2018

V družini si človek pridobi osnovne vzorce učenja, oblikuje svoj način sprejemanja novosti. Družina je pomembna za nadaljnjo izobraževalno pot posameznika, pa ne samo zaradi vedenja in informacij, ki jih otrok tem več dobi, čim več jih družina premore, temveč predvsem zaradi stališč, navad, pogledov, ki jih človek v družini izdeluje in predelu je. Družina je pri izobraževanju človeka nenadomestljiva, kajti ni izobražen tisti, ki zna Prešerna na pamet in pozna množico fizikalnih zakonitosti. Izobražen človek poleg atomov in planetov pozna človeka v sebi , spozna človeka v drugih in zna gojiti spoštovanje in ljubezen.
Vpeljevanje strategije vseživljenjskosti učenja
Authors: Jelenc Zoran 
Published: October 2018

Evropska zveza je razglasila letošnje leto za leto vseživljenjskosti učenja. Če želimo učinkovito izrabiti koristi, ki nam jih prinaša informacijska družba, bomo morali informacijsko revolucijo dopolniti z revolucijo v učenju; z njo bomo namreč povečali učno zmogljivost vse populacije. Resnično sprejetje strategije vseživljenjskosti učenja bi pomenilo, da je treba vzgojno-izobraževalni sistem korenito spremeniti, v njem pa zlasti odpraviti zdajšnji monopol šolskega izobraževanja. To bi pomenilo enakopravno priznavanje možnosti, da so nosilci in izvajalci izobraževanja tudi ustanove, ki izobraževanja nimajo za svojo temeljno dejavnost (npr. podjetja, kulturne in raziskovalne ustanove, združenja, prostovoljne organizacije, organizirane skupine). Za Slovenijo je znanje bistvenega pomena. Čeprav imamo močno šolsko tradicijo, lahko s smotrno in z vztrajno politiko dosežemo marsikaj. Tako v Sloveniji že delujejo študijski krožki, borza znanja in središča za organizirano samostojno učenje. Za oblikovanje celostne strategije vseživljenjskosti učenja bi morali v Sloveniji sistemsko umestiti izobraževanje odraslih, doseči ustrezno upravljanje, sprejeti ustrezno oziroma dopolniti obstoječo šolsko zakonodajo, opredeliti mrežo izvajalcev in programov, razviti nova središča za izobraževanje odraslih in ustrezno usposobiti andragoške delavce.
Ženske v izobraževanju odraslih
Authors: Kozmik Vera 
Published: October 2018

V socialistični družbeni ureditvi je bilo v Sloveniji zaposlenih veliko žensk, ki so se lahko tudi šolale. Tudi država je bila naklonjena permanentnemu izobraževanju in je ustanovila vrsto institucij - delavskih univerz, ki so skrbele za različne vrste izobraževanja. Kljub mnogim pozitivnim vidikom množičnega izobraževanja in zaposlovanja žensk v preteklosti pa se ob natančnejšem premisleku pokažejo tudi slabe strani. Razlog množičnega zaposlovanja žensk namreč ni bila enakopravnost žensk, temveč povečane potrebe po delovni sili. Tako je bila v sferi zaposlovanja izvedena enakopravnost, v zasebni sferi pa je položaj ostajal strogo tradicionalen, patriarhalen in konservativen, kar se kaže predvsem v spolni delitvi dela, posledica tega pa je dvojna obremenjenost žensk z obveznostmi doma in v službi. Ženske seveda lahko izbirajo, družinsko življenje ali poklicno kariero in permanentno izobraževanje. Toda govoriti o izbirah, kadar nimamo vsi enakih možnosti, osnov in kadar ni politične volje države, je čista ideologija. Problem ni samo naš, to je problem celega sveta, kar je razvidno tudi iz zapisanih ciljev pekinške platforme- svetovne konference OZN o ženskah.
O skupnostnem izobraževanju in razvoju kraja
Authors: Findeisen Dušana 
Published: October 2018

Dušana Findeisen piše o skupnostnem izobraževanju in razvoju kraja. Najprej spregovori o raznih oblikah demokratizacije izobraževanja, med katere spada tudi izobraževanje v skupnosti in še posebej izobraževanje za razvoj kraja. Govori tudi o tem, kako se v prihodnje naše življenje ne bo več organiziralo v zvezi z delom in da to ne bo edini nosilec naše družbene samopodobe. Poiskati si bomo morali drugačne načine vključevanja v družbo. Skupnostno izobraževanje je odprta pot. Ker skupnostno izobraževanje za razvoj kraja v Sloveniji pojmovno še ni uveljavljeno, avtorica na kratko opiše pojem skupnosti, zgodovino skupnostnega izobraževanja in gibanja za razvoj kraja. V nadaljevanju besedila predstavi Andragoško poletno šolo, ki je namenoma nastala v Ajdovščini, torej v majhnem slovenskem kraju. Šola naj bi spodbudila udeležence, andragoge in izobraževalce, da bi v svojih krajih začeli ukrepati v zvezi z razvojem kraja.
Vseživljenjsko učenje, pogoj za preživetje in kakovost
Authors: Mohorčič-Špolar Vida A. 
Published: October 2018

Posvet s tem naslovom je (v organizaciji Andragoškega društva Slovenije) potekal od 30. maja do l. junija 1996. Sodelovalo je več kot 100 udeležencev iz različnih dejavnosti, ki se ukvarjajo z izobraževanjem odraslih. Posvet je bil po eni strani odgovor Andragoškega društva Slovenije na izzive, ki jih izobraževalcem odraslih narekuje čas, v katerem živimo, po drugi strani pa priprava na posvet, ki ga bo v Hamburgu, julija 1997, organiziral Unesco, z geslom: Učenje odraslih, ključ za 21. stoletje. Hkrati pa je tudi čas za premislek o nadaljnjem delu društva.
Tečaji retorike za študente
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

V letošnjem letu smo pri Gospodarskem vestniku organizirali dva tečaja retorike za študente. Tečaj je namenjem predvsem študentom, čeprav je zanj veliko zanimanja tudi med dijaki. Cilj tečaja je dati študentom prepotrebno znanje in spretnosti retorike ter komunikacije, ki jih nedvomno potrebujejo pri študiju, hkrati paje to tudi priprava za njihovo poklicno pot. Zanimanje za tečaje retorike je zelo veliko, za dodatne informacije je prosilo več kot 120 študentov in dijakov iz vse Slovenije. Število udeležencev na tečajih retorike je omejeno na 20 oseb, kajti delo poteka interaktivno in zahteva sodelovanje vseh udeležencev, to pa v večji skupini ni mogoče. Tečaja sta potekala v Ljubljani, obiskovali pa so ga tudi študentje, ki študirajo zunaj Ljubljane. En udeleženec je prišel celo iz oddaljene Murske Sobote, sicer pa je tečaj obiskovalo tudi nekaj študentov iz Maribora, Sevnice, Celja in Velenja.
Raziskovanje uspešnosti
Authors: Novak Bogomir 
Published: October 2018

Zaradi zaostrovanja pogojev konkurenčnega boja se povečujejo tudi raziskave pogojev uspešnosti. Večina razume uspeh le kot zunanji uspeh, ki pa je le posledica posameznikove pripravljenosti za delovanje v (poslovnem) svetu. Avtor v pričujoče sestavku razlikuje med notranjim, zunanjim in skupinskim uspehom. Bistvo notranjega uspeha, ki je pogoj drugih dveh vrst uspeha, je v prevzemu odgovornosti za lastno psihično dogajanje in samonadzora nad njim. Gre za “reprogramiranje" starih oblik vedenja z novimi, ki vodi k osebnostni spremembi na podlagi razumevanja in sprejemanja sebe in drugega takšnih, kot sta. Pri realizaciji osebnih sposobnosti, motivov in ciljev je treba upošteva ti duhovne zakonitosti. Danes je pomemben tudi skupni uspeh ustanove kot kvalitete skupinskega dela. Obrazci dela posameznikove osebnosti so skladni z obrazci, ki jih uporabljajo njegovi sodelavci. Ko nekaj storimo zase, storimo to tudi za drugega. V določeni ustanovi se to la hko zgodi takrat, ko se z uveljavljenim načinom komuniciranja oblikujejo le uspešni ljudje, tako da ni treba nikogar odpustiti. Delavci se popolnoma poistovetijo z ustanovo in ta z njimi. Iz te tridelne sheme (jaz-drugi-skupnost) izhajajo različni modeli in praktični treningi uspešnosti, ki jih radi idealiziramo, vendar naj bi vsi tako ali drugače odpravljali pasivnost ali nepravilnosti v sistemu in njegovi okolici.
Jezikovni inštitut Britanskega sveta
Authors: Glass Andrew 
Published: October 2018

Britanski svet je v Veliki Britaniji vodilna organizacija za sodelovanje z drugimi državami kar zadeva izobraževanje, kulturo in tehniko. Cilj te organizacije je oblikovanje dolgoročnih partnerstev po vsem svetu in izboljševanje mednarodnega sodelovanja. Britanski svet deluje v 108 državah, ena izmed njegovih dejavnosti pa je tudi organiziranje zelo kakovostnih in specializiranih tečajev angleščine. Ti potekajo v posebnih operativnih enotah Britanskega sveta, na t. i. jezikovnih inštitutih, ki jih je po svetu skupaj 102.
Andragoška poletna šola kot model interakcijskega izobraževanja
Authors: Krajnc Ana 
Published: October 2018

Andragoška poletna šola je razvojni projekt in oblika izpopolnjevanja strokov­ njakov za izobraževa nje odraslih. Delovati je začela leta 1995 pod pokroviteljstvom Univerze v Ljubljani oziroma Filozofske fakultete, Oddelka za pedagogiko in andragogiko. Vsakoletno enotedensko srečanje združuje andragoge in druge strokonjake za izobraževanje odraslih. Izpopolnjevanju in razvojnoraziskovalnemu delu, ki je osredotočeno na skupnostno izobraževanje ali izobraževanje za razvoj ljudi in kraja, se vsako leto pridružijo vodilni strokovnjaki in inovatorji v andragoški praksi. Poleg tega, da Andragoška poletna šola promovira in oblikuje slovenski koncept skupnostnega izobraževanja, se že od vsega začetka ukvarja tudi s posebnim didaktičnim modelom. Poteka pa kot interakcijsko izobraževanje. To so aktivne oblike izobraževanja udeležencev na podlagi tesnih medsebojnih odnosov z lokalnimi koordinatorji, domačini, udeleženci andragoške poletne šole, vodji razvojnega projekta in gostujočimi tujimi strokovnjaki (Liam Carey iz Irske, John Wallis iz Velike Britanije in Stanislav Hubik iz Češke). Udeleženci izmenjajo svoje izkušnje o izobraževanju odraslih v domači občini, v dialogu in z upoštevanjem novih teorij, vendar šele potem, ko prisluhnejo tudi izkušnjam drugih udel ežencev. Občina Ajdovščina da je zaledje razvojnemu projektu in omogoča neposredno eksperimentalno delo na terenu. Vživljanje v kraj in okolje spodbuja tudi večerni kulturni program in neformalno druženje udeležencev.
Bodimo soodgovorni za razvoj
Authors: Findeisen Dušana 
Published: October 2018

Živimo v času socialnih, ekonomskih in političnih sprememb. Prebivalstvo se stara, okolje je onesnaženo, ponekod ga je prizadela prehitra urbanizacija, želimo si boljšega življenja. Mnogi v tem vidijo izziv za delovanje in učenje. Pri prebivalcih in posameznikih se pojavljajo tudi mnoge nove potrebe, na katere se ne moreta odzvati ne trg ne država s svojimi institucijami. Tudi vloga podjetij, ki so nekoč skrbela za izobraževanje delavcev in njihovo socialno varnost, se spreminja. Če je izobraževanje strateška naložba podjetja, se potem lahko za gotovo sklepamo, da podjetja svoje prihodnosti ne želijo ustvarjati z manj izobraženimi ljudmi, takšnimi, ki so potrebni temeljnega izobraževanja za življenje in delo. Kako lahko pomagamo tem manj izobraženim, da se bodo znašli v novih razmerah?
Paolo Freire ( 1921 ~ 1997)
Authors: Krajnc Ana 
Published: October 2018

Povsod po svetu so andragogi vedeli, kdo je Paulo Freire. Nekateri so ga celo jemali kot merilo strokovnosti v določeni instituciji ali državi. Spominjam se komisije Združenih narodov, ki je v začetku osemdesetih let ocenjevala stanje šolstva v Jugoslaviji in na veliko začudenje ugotovila, da pedagogi sploh ne poznajo Paula Freira. To se jim je zdelo tako pomembno, da so to v poročilu o obisku posebej poudarili.
3. andragoška poletna šola (Ajdovščina, 9. - 13. junij 1997)
Authors: Dobnik Nadja 
Published: October 2018

Katedra za andragogiko Filozofske fakultete v Ljubljani je letos pripravila že tretjo Andragoško poletno šolo, ki je potekala od 9. do 13. junija v Lavričevi knjižnici v Ajdovščini pod naslovom Kako nastane program za izobraževanje ljudi v kraju. Osrednja tema letošnje Andragoške poletne šole je bila izbira vsebin in njihovo povezovanje v programe, ki bodo pomagali ljudem zadovoljiti lastne potrebe in pripomogli k razvoju kraja. Izhajali so iz dogajanja in potreb v okolju, da bi vsebine "oživele", da bi povezali pridobivanje znanja s posameznimi koraki lokalnih projektov ter spoznanja znanosti in kulture približali ljudem. Letošnja poletna šola je bila nadaljevanje in nadgradnja lanske šole, ki je bila posvečena ugotavljanju potreb ljudi, animaciji za izobraževanje in lokalni razvoj.
Letni posvet Andragoškega društva Slovenije
Authors: Perme Ema , Brečko Daniela 
Published: October 2018

Letni posvet Andragoškega društva Slovenije je potekal 12. in 13. maja v Novi Gorici. Udeležilo se ga je 70 od 410 članov društva. Strokovni del srečanja je bil tokrat v celoti namenjen pripravam na Unescovo konferenco o izobraževanju odraslih, ki jo organizirajo vsakih 12 let. Tako bodo slovenski andragogi na konferenci, ki bo julija v Hamburgu, svetovni javnosti predstavili nove načine izobraževanja odraslih v Sloveniji, študijske krožke, učenje v lokalnih skupnostih. Veliko pozornosti so namenili tudi izboljšanju razmer in kakovosti izobraževanja odraslih, pa tudi uvajanju nove informacijske tehnologije za kvalitetno računalniško podprto izobraževanje odraslih.
Visokošolsko izobraževanje in vseživljenjsko učenje
Authors: Schuetze Hans G. 
Published: October 2018

Poudarek te razprave je na socialno­ gospodarski skladnosti povpraševanja po možnostih izobraževanja v visokošolskih ustanovah, na državni politiki, odzivu ustanov, od univerzitetnih in neuniverzitetnih, ter priložnostih in ovirah, s katerimi se srečujejo posamezniki. Lotili smo se predvsem spreminjajoče se narave izobraževalnih potreb in priložnosti za starejše študente, ki jih ponujajo visokošolske ustanove, in pomena, ki ga imajo te spremembe za nadaljnje raziskovanje.
Nacionalni program izobraževanja odraslih
Authors: Drofenik Olga 
Published: October 2018

V Andragoškem centru smo pripravili strokovne podlage za Nacionalni program izobraževanja odraslih, v skladu z določili Zakona o izobraževanju odraslih pa ga bo sprejel parlament. Nacionalni program določa cilje, prednostne ciljne skupine, prednostna področja in okvirni obseg denarja za njegovo uresničevanje. V strokovne podlage smo zajeli tudi umestitve izobraževanja odraslih iz raziskave o globalnih razvojnih dejavnikih v Evropi, iz dokumentov mednarodnih organizacij in slovenskih razvojnih dokumentov. V današnjem prispevku v sedmih točkah prestavljamo raziskave in dokumente mednarodnih organizacij, pomembne za naš nacionalni program. Med najpomembnejše uvrščamo raziskavo Odločilni globalni dejavniki razvoja Evropske skupnosti po letu 1992, Sporočilo ministrov Organizacije za ekonomski razvoj in sodelova nje ter Strategijo gospodarskega razvoja Slovenije. Za te in vse druge predstavljene dokumente je značilno, da uveljavljajo pomen vseživljenjskega učenja za bogatejše osebno življenje, hitrejšo gospodarsko rast in ohranjanje družbene povezanosti. Takšno videnje vloge izobraževanja odraslih smo na načelni ravni sprejeli tudi pri nas. V izpeljavi načel pa se ta “večrazsežnost” izobraževanja odraslih zmeraj znova izgublja in prevlada izobraževanje za “proizvodnjo”, Zato smo pri izbiri izhodišč postavili v ospredje pomen izobraževanja odraslih v njegovih socialnih in kulturnih razsežnostih.
Sprostitev in ustvarjalnost v šoli (Helena Bizjak)
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

V zadnjem času pogosto slišimo očitke, da v naših šolah učence preveč obremenjujemo. Predvsem pa se od učencev zahteva preveč učenja na pamet. Poudarja se namreč le racionalna sfera. Po drugi strani pa je čedalje očitneje, da se mladi spoprijemajo s problemom razvrednotenja vrednot. Stare so zavrgli, toda tudi novih še ni, ki bi se jih lahko oprijeli in po katerih bi se ravnali. Tako se je mlada generacija znašla v precepu, v nekakšnem praznem prostoru, kjer le redki posamezniki najdejo izhod. In kako v takšnih nenaklonjenih časih izboljšati kvaliteto bivanja?
Uvodnik
Authors: Krajnc Ana 
Published: October 2018

Drage bralke in bralci, spet se vam oglašamo. Gotovo ste nas v zadnjih mesecih pogrešali. Nekateri, ki ste bili v stiku z uredništvom, že veste, kaj in kako se je dogajalo, drugim pa smo dolžni pojasnilo. Naj bo temu posvečen naš uvodnik. Današnji svet je poln sprememb. Kontinuiteto dosegamo le tako, da se jim sproti prilagajimo in premagujemo nastajajoče težave. Tudi naša revija je del tega sveta. Kot že veste, so Andragoška spoznanja tri leta izhajala pri Gospodarskem vestniku. Konec prejšnjega leta nas je njegov svet delničarjev opozoril, da revija (razumljivo!) ne ustvarja dobička, kar ni v skladu s poslovno usmeritvijo Gospodarskega vestnika. Morali smo zamenjati izdajatelja. Revija tako od leta 1998 izhaja pri Filozofski fakulteti v Ljubljani. Gospodarskemu vestniku pa se toplo zahvaljujemo za triletno finančno in moralno podporo pri izdajanju revije.
Vzgoja za prožno osebnost
Authors: Novak Bogomir 
Published: October 2018

Prožna osebnost je tista, ki transformi­ra hkrati kulturno okolje in sebe. Postmoderna osebnost je hkrati kontemplativna in aktivna, obrnjena navznoter k zamišljanju ustvarjalnega akta in navzven k realizaciji v proizvodu. Prožna osebnost je nasproti odvisni osebnosti z masko avtonomna, zrela, zdrava, uravnotežena, stabilna in interaktivno prilagodljiva na spremembe. Razvoj prožne osebnosti je zaradi vedno hitrejših sprememb življenj odraslih na vzgojo otrok je tudi sam po­ gojen s prejšnjo (ne)prožno družino in (ne)prožnim podjetjem oz. ustanovo, kjer so zaposleni. Prožni vzgojni slog ni niti represiven kot v preteklosti, niti zgolj permisiven, ki daje vse na otroka, ampak je srednja pot med obema. Slog vzgojiteljev je odvisen od njihovega odnosa do življenja (igra, samovzgoja) in ne le od dela. Danes je prožnost način kakovostnega obvladovanja družbenih in osebnih sprememb.
Nekateri sociološki vidiki spreminjanja vloge izobraževanja odraslih v družbi
Authors: Jelenc Krašovec Sabina 
Published: October 2018

Sabina Jelenc piše o razvoju funkcij izobraževanja odraslih v povezavi z družbenim razvojem. Dotakne se tudi nekaterih temeljnih vprašanj in dilem, kot so vloga učenja in izobraževanja, ter znova preuči nekatere definicije izobraževanja odraslih. Pri opredeljevanju vloge izobraževanja v družbi se opre na nekatere sociologe, med drugim Durkheima, ter na dve razlagi družbene vloge izobraževanja odraslih, ki ju opredeljuje kot vzročno in funkcionalistično. Nazadnje prikaže nekatere sociološke šole, ki obravnavajo izobraževanje. Pri tem omenja funkcionalizem, marksistični pogled in interpretativni pristop.
41. Salzburški pogovori "Izobraževanje v kulturi - kultura izobraževanja"
Authors: Findeisen Dušana 
Published: October 2018

V organizaciji Avstrijske zveze ljudskih visokih šol so letošnje poletje potekali pogovori na temo "Izobraževanje v kulturi - kultura izobraževanja". Sodelovali so udeleženci iz osemnajstih držav, med njimi Japonci, Izraelci, Latvijci in Slovenci. Pogovori so potekali pod geslom: Kultura je orožje, ki ga moramo znati nositi. V plenarnem delu, ki mu je zmeraj sledila dolga diskusija udeležencev z dokaj različnimi pogledi (razumljivo, saj je tako prišla do izraza njihova osebna kultura ali kultura okolja!), so predavatelji predstavili svoja razmišljanja o vlogi kulture v današnjem svetu, v posameznikovem življenju in družbi, pa tudi v njenem ekonomskem razvoju. Diskusija je bila tu več kot potrebna, saj dokončnih odgovorov na to temo zares ni.
Kaj menijo bralci o reviji Andragoška spoznanja
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

V prejšnji številki revije Andragoška spoznanja je bila objavljena anketa, s katero so bralci ocenjevali svojo revijo. Namen ankete je bil ugotoviti ustreznost vsebine in oblike revije ter izvedeti nekaj več o strukturi naših bralcev. Prav tako smo želeli izvedeti, katere članke bralci najraje prebirajo, in obenem dobiti čim več informacij o željah in pričakovanjih bralcev in tako prihodnje številke revije narediti še zanimivejše. Vsem, ki ste nam anketo z odgovori vrnili, se lepo zahvaljujemo in hkrati sporočamo, da bomo na ta način v uredništvu zbrane ideje, zamisli, komentarje in kritike skušali čim bolj upoštevati.
Monique Le Poncin: Možganska telovadba
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

Monique Le Poncin je knjigo Možganska telovadba pripravila v sodelovanju z Michelom Levinom že v devetdesetih letih, prav takrat, ko je George Bush 90. leta uradno razglasil za desetletje možganov. To je sprožilo cel plaz novih raziskovalnih projektov in del, ki naj bi pomagali človeku spoznati in razviti njegovo največje bogastvo - možgane. Lansko jesen smo tudi pri nas dočakali prevod tega dela. Knjigo je izdala Cankarjeva založba, prevedel pa jo je in preuredič Jože Stabej.
Tijana Mandić: Psihologija komunikacije
Authors: Brečko Daniela 
Published: October 2018

Če imate na izbiro samo en način vedenja, ste robot, "trdi Richard Bandler" "Če imate dva, boste verjetno postali razdvojeni, če pa imate vsaj tri, ste že svoboden človek." Prvo in osnovno pravilo komunikologije poudarja, da ima človek pravico, znanje in sposobnost, da sam izbira načine svojega vedenja. Knjiga Psihologija komunikacije, ki je lani izšla pri založbi Glotta Nova, je tako še en dobrodošel kamenček v mozaiku komunikacije. Avtorica Tijana Mandic, ki dela in živi v Beogradu, je pobudo za to zajetno delo črpala iz lastnega življenjskega okolja, saj je delo na pot pospremila z besedami: Ponovno doživljam preteča približevanja nesporazumov in ... pišem.
Družinski koncept prevzgoje odvisnikov
Authors: Lesar Irena 
Published: October 2018

Problematika odvisnosti, ki jo skušam osvetliti v tem prispevku, je tesno povezana z mojim nekajletnim prostovoljnim delom z odvisniki in njihovimi družinami. Izkušnje so bile spodbuda za bolj poglobljeno iskanje možnih vzrokov za tako razširjen problem odvisnosti, s katerim se srečujemo iz dneva v dan. Da ne gre za popolnoma nov problemski sklop, skušam pojasniti v prvem delu, ko prikazujem, da so droge stare toliko kot človeštvo. Vendar je bil v preteklosti dostop do njih zelo omejen. Danes se mnogi teoretiki trudijo poiskati možne vzroke temu hitremu razširjanju drog, zlasti med mladimi. Pri tem razmišljanju sem pozornost namenila predvsem današnjim družinam in vlogi, ki jo ima slednja, predvsem z načinom vzgoje, pri razvoju otrokove osebnosti. To mi nekako potrjuje tudi organizacija Skupnosti Srečanje, ki je za odvisnika nekakšna “nova družina” in ki ga brezpogojno sprejme ter mu omogoča, da reši svoje težave kar se da učinkoviteje. Ker je pri njihovem delu najpomembnejše to, da bo odvisnik tudi zunaj zidov živel tako, kot se je odločil, dajejo velik poudarek priučitvi določenemu delu in pridobitvi izobrazbe, ki bo posamezniku kasneje omogočila čimučinkovitejšo in aktivnejšo vključitev v “normalno” življenje.