bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Гідродинаміка газорідинних потоків на капілярно-пористих структурах
Authors: Туз Валерій Омелянович , Лебедь Наталія Леонідівна 
Published: September 2019

Перспективним напрямком підвищення енергоефективності і зменшення малогабаритних характеристик тепломасообмінного обладнання, яке використовується в хімічній, харчовій та ін. галузях є застосування методів, які забезпечують оптимізацію параметрів процесів в обладнанні.
Одним з основних принципів, покладених в основу проектування і експлуатації контактних тепломасообмінних апаратів, є забезпечення стабільності взаємодії плівки рідини і потоку газу або пари. Характер взаємодії визначається кризовими явищами, пов'язаними з порушенням режиму течії плівки при високих швидкостях газового потоку, що супроводжується інтенсивним уносом крапель і початком процесу захлинання. Представлені результати дослідження показують, що використання капілярно-пористого покриття поверхні каналів контактних апаратів впливає на хвильові процеси в плівці і сприяє зниженню нижньої границі початку процесу захлинання при певних умовах. Досліджено вплив геометричних характеристик покриття на інтенсивність процесів тепломасообміну в контактному апараті. Використання результатів експериментального дослідження гідродинаміки двофазного потоку в каналах з капілярно-пористим покриттям дозволило уточнити аналітичний розв’язок задачі по визначенню границь кризових явищ. Аналіз результатів дослідження показав, що початок процесу захлинання наступає при значно більший товщині плівки, що є істотним позитивним моментом при експлуатації контактних тепломасообмінних апаратів.
Активатори процесу поглинання вуглекислого газу хлорофілсинтезуючими мікроводоростями
Authors: Дячок Василь Володимирович , Мандрик Соломія , Гуглич Сергій 
Published: September 2019

Зміна загальнопланетарного клімату призводить до руйнівних наслідків для планети Земля і робить цю проблему однією з найважливіших у сфері охорони навколишнього середовища . Існує багато способів для вирішення цієї проблеми, одна із них зменшення концентрації СО2 із залученням біологічних методів очищення промислових газових викидів із використанням фотосинтетичних властивостей мікроводоростей. Найвагомішим джерелом вуглекислого газу (СО2) є спалювання палива, твердого, рідкого чи газоподібного. А відповідно супутніми продуктами спалювання є діоксид сульфуру (SO2), оксиди нітрогену (NxOy), оксид фосфору (P2O5 ) та інші.
Безумовно присутність цих газів буде впливати на ефективність поглинання СО2 хлорофілсинтезуючими мікроводоростями типу Chlorella. Тому важливо дослідити вплив NxOy , P2O5 на ефективність поглинання вуглекислого газу хлорофілсинтезуючими мікроводоростями типу Chlorella. Раніше нами було доведено, що діоксид сульфуру виступає інгібітором процесу поглинання вуглекислого газу (фотосинтезу ). Причому інгібіювання носить звортній характер, а від так є можливість керувати процесами поглинання парникових газів за присутності SO2.
В даній роботі встановлено явище активування оксидами нітрогену та оксидом фосфору процесу поглинання вуглекислого газу. Встановлені допустимі значення концентрацій активаторів (NxOy та P2O5) в процесі поглинання вуглекислого газу хлорофілсинтезуючими мікроводоростями. На основі рішення розробленої математичної моделі поглинання вуглекислого газу хлорофілсинтезуючими мікроводоростями та отриманих експериментальних результатів дослідження отриманоо графічні та аналітичні залежності поглинання вуглекислого газу хлорофілсинтезуючими мікроводоростями за умови присутності оксиду фосфору та оксидів нітрогену.. Визначено значення оптимальної концентрації оксидів нітрогену та оксиду фосфору як активаторів приросту мікровдоростей типу Chlorella.
Розробка енергоефективного режиму сушіння фітоестрогенної рослинної сировини
Authors: Петрова Жанна Олександрівна , Слободянюк Катерина Сергіївна 
Published: September 2019

Білкові продукти на основі сої є ідеальним джерелом важливих для організму амінокислот, доповнюють білки зернових і здатні повністю замінити тваринні продукти. Соя – природне джерело рослинних фітоестрогенів. Одним з видів переробки сої є сушіння. В час енергетичних криз, що зумовлені енерговитратними технологіями та обладнанням виникає необхідність дослідження та подальшої розробки енергоефективних режимів сушіння. В даній статті наявний опис рекомендованих етапів попередньої гігротермічної підготовки сировини до сушіння, що дозволяє інактивувати антихарчові компоненти в соєвих бобах. В результаті попередньої гігротермічної обробки відбувається майже повна інактивація інгібітора трипсину, після гігротермічної обробки його лишається всього 4%. Обгрунтовано доцільність створення соєво – шпинатної суміші та запропоновано енергоефективний режим сушіння фітоестрогенної суміші. Проведені експериментальні дослідження по сушінню соєво-шпинатної композиції при температурах теплоносія 60˚С та ступеневій зміні температури теплоносія 100/60˚С показали, що тривалість сушіння матеріалу в режимі теплоносія 100/60˚С зменшується на 25% в порівнянні з тривалістю процесу при 60˚С. Результати досліджень впливу температури теплоносія на зміну кислотного числа соєво – шпинатної суміші доводять, що при поєднанні сої з каротиновмісною сировиною, шпинатом характер зміни кислотного числа аналогічний характеру цілих соєвих бобів. Встановлено, що соєво – шпинатний порошок відновлюється швидше в 2 рази за еталон (сухий молочний білок). В результаті проведених досліджень встановлено, що створення фітоестрогенної суміші з сої та шпинату дозволило зменшити енерговитрати на 20 – 25% на підготовку сировини до сушіння. На основі проведених досліджень запропоновано теплотехнологію для сушіння фітоестрогенної рослинної сировини.
Исследование дегазации жидкости в кавитационных течениях. Проблемы моделирования
Authors: Иваницкий Георгий Константинович , Целень Богдан Ярославович , Недбайло Анна Євгенівна , Коник Аліна Василівна 
Published: September 2019

Гидродинамическая кавитация используется в технологиях дегазации как эффективный метод удаления растворенных газов и/или свободного газа в виде пузырьков из различных жидкостей, Математические модели кавитационной дегазации недостаточно представлены в литературе. Поэтому создание достоверной модели, описывающей дегазацию в кавитационных течениях, является важной фундаментальной и прикладной задачей. В статье рассматриваются основные проблемы, которые затрудняют создание надежной математической модели. С целью разработки такой модели нами был выполнен вычислительный эксперимент по деаэрации воды с использованием сопла Вентури в качестве гидродинамического кавитатора. Цель исследования заключается в установлении корреляции между гидродинамическими характеристиками течения и кинетикой кавитационного вскипания жидкости при сужении потока из-за присутствия в ней микро-пузырьков свободного газа. Установлено влияние геометрии сопла и режимных параметров на эволюцию кавитационного кластера и на уровень динамических эффектов в потоке жидкости в сопле. Описан метод удаления растворенных или свободных газов из жидкости, которая под действием высокого давления течет через сопло со скоростью достаточной для активации газовых зародышей и начала кавитационного вскипания. Кавитатор на выходе соединяется через короткую трубу с вакуумируемой емкостью. Показана необходимость при исследовании дегазации конкретной жидкости провести предварительный анализ содержания в ней свободного газа. Рассмотрено влияние начального размера зародышей газа и их концентрации в жидкости на интенсивность процесса кавитационной дегазации. Результаты данного исследования могут быть полезны при выборе и обосновании рациональной конструкции кавитационного дегазатора и оптимальных режимов его работы.
Prueba de cribado mamográfico: cómo reciben la información y cómo quieren ser informadas las usuarias
Authors: Luque-Ribelles Violeta , Quílez Cutillas Alicia , Rosado Varela Petra , Baena José Manuel 
Published: September 2019

Actualmente existe un intenso debate sobre los beneficios de ofrecer las pruebas de cribado de cáncer de mama (PCCM) a todas las mujeres a partir de los 50 años, ya que no está claro que sean superiores a sus riesgos. Asimismo, la percepción pública no es realista. Las participantes sobreestiman los beneficios y están ajenas del impacto físico o psicológico negativo del sobrediagnóstico y de los falsos positivos. Además, no hay una estrategia clara para facilitar que tomen decisiones informadas acerca de su participación en la prueba. En este contexto, se llevó a cabo un proceso de Democracia Deliberativa (DD) en Cádiz (España) con el doble objetivo de conocer la opinión de las participantes sobre la información recibida acerca del PCCM; y saber qué estrategias consideran que mejorarían el proceso de recepción de información que facilitaría la toma de decisiones informada. Participaron trece mujeres de 50 a 65 años. El proceso de DD se llevó a cabo durante tres tardes: se suministró información sobre el cribado mamográfico; se dieron argumentos a favor y en contra del PCCM; las participantes deliberaron sobre la información suministrada, y propusieron cambios en la información que reciben. Las participantes expresaron su opinión sobre la información que reciben del PCCM en cuanto a sus objetivos, las fuentes de información y las destinatarias, la claridad de la misma, y cuándo y cómo la reciben. Asimismo, indicaron cómo les gustaría recibir información sobre la PCCM—canal de llegada de la misma—, el momento, los contenidos sobre los que les gustaría estar informadas, personas destinatarias y protocolo de actuación. Se concluye que es necesario conocer el punto de vista de las participantes en el PCCM para mejorar la información que reciben, adaptarla a sus necesidades y que puedan llevar a cabo una toma de decisiones informada sobre su participación.
Una experiencia docente de audición y creación musical mediante TIC con alumnado de altas capacidades intelectuales
Authors: Román-García Sara , Barrera-Ramírez Fernando 
Published: September 2019

La enseñanza musical ayuda al desarrollo de habilidades cognitivas en el alumnado. Comoafirman Villanueva y Molero, los estudiantes “que reciben una enseñanza musical, tienen mejor rendimiento y resultados en tareas espaciales, temporales, matemáticas, lectoras y de memoria verbal” (2014). Este efecto positivo, resulta especialmente relevante en alumnos con altas capacidades intelectuales (AACCII) ya que, además, la música ayuda a gestionar emociones y facilita la interacción de este tipo de estudiante con su entorno (Swanwick, 1988). La Universidad de Cádiz, en colaboración con la Junta de Andalucía, a través de su programa de Mentorías Universitarias, destinado al desarrollo de alumnado con altas capacidades intelectuales, ofrece cada año distintos itinerarios formativos para estudiantes de ESO, Bachillerato y Ciclos Formativos de Grado Medio y Superior en la provincia de Cádiz.Se trata de talleres que persiguen motivar a este perfil concreto de alumnado mediante laformación específica en distintas áreas de conocimiento y tutorización por parte de profesorado universitario en grupos reducidos. Este año, el Área de Didáctica de la Expresión Musical del Departamento de Didáctica de la Educación Física, Plástica y Musical de la Universidad de Cádiz ha ofrecido un taller titulado La audición y creación musical mediante TIC. Esta propuesta persigue alcanzar un objetivo principal: ofrecer a los estudiantes herramientas de software libre que les permitieran adquirir conocimientos y destrezas sobre el lenguaje musical de manera autónoma y desarrollar su creatividad musical. Para ello, se ha utilizado una metodología cualitativa, basada en el trabajo colaborativo entre losestudiantes (13 personas). Estos debían realizar actividades individuales de composición y grabación musical, que se presentaban ante el resto de alumnado y se modificaban siguiendo las indicaciones de todos los compañeros. Los resultados obtenidos han sido muy positivos: Hemos logrado alta implicación del alumnado y familiares, y los estudiantes han demostrado adquisición de conocimientos musicales y aplicación de los mismos en casos prácticos.
Proceso emocional de la toma de decisiones en estudiantes universitarios
Authors: Martínez-García Concha , Merchán-Clavellino Ana , Morales Sánchez Lucía , Gómez-Molinero Rocío 
Published: September 2019

Desde la integración de las universidades españolas en el Plan Bolonia se fomenta una mayor autonomía del estudiante en la adquisición del conocimiento y de su práctica aplicada; sin embargo, no se está analizando los procesos neuropsicológicos de las funciones ejecutivas (FF.EE.), como es la toma de decisiones (TD), necesarios para vehiculizar dicha autonomía formativa. El objetivo de este estudio es analizar el proceso de la TD en una muestra de estudiantes de la Universidad de Huelva, utilizando la Iowa Gambling Task (IGT), que evalúa los procesos emocionales y motivacionales de la TD. Participaron 101 estudiantes de las titulaciones de Psicología y de Ciencias del Trabajo con media de edad de 21.44 años (DT= 2.879), siendo el 80% mujeres, sin diferencias significativas entre grupos en sexo (X2= .123; p= .725), edad (t= .804; p= .423), ni nivel socioeconómico (U= 1151.000; p= .335). Los resultados mostraron unos Índice Gambling (IG) negativos, o decisiones arriesgadas, siendo menos desventajosas en Psicología (IG= -.416) que, en CC. Trabajo(IG= -1.077). En la evolución del aprendizaje de la IGT también se mantiene esta tendencia, especialmente, en el penúltimo bloque (IG parcial: b4) cuando ya se ha comprendido el objetivo de la tarea, siendo los estudiantes de CC. del Trabajo los que se resisten más a dejar las elecciones arriesgadas a corto-medio plazo, en lugar de tomar elecciones más ventajosas a largo plazo. Concluimos que estos resultados son compatibles con lo existente en la bibliografía referente a la Hipótesis del Marcador Somático (HMS) de Damasio (1994-1996) sobre la maduración de la corteza prefrontal, especialmente implicada en el pensamiento complejo y procesos emocionales de la Toma de Decisiones, por lo que, junto al fomento de la autonomía del estudiante indicada por Bolonia, debería atenderse en las universidades a la formación sobre estos procesos.
Estrategias de afrontamiento y su capacidad predictiva en los niveles de resiliencia en una muestra de mujeres con cáncer de mama
Authors: Zayas Antonio , Morales Sánchez Lucía , Ruiz-González Paula , Guil Rocío 
Published: September 2019

La resiliencia presenta una gran importancia en la prevención del malestar psicológico o emocional ante situaciones adversas. Para que las personas desarrollen la capacidad de resistir y salir fortalecidas tras haber sufrido situaciones traumáticas, es necesario la existencia de estos acontecimientos adversos. Son varios los autores que coinciden en la relación que existe entre la resiliencia y el bienestar psicológico. Para ello, se necesita conocer qué variables psicosociales pueden predecir altos niveles de resiliencia. Concretamente nos centramos en las estrategias de afrontamiento ante situaciones estresantes, como variables predictoras de altos niveles de resiliencia. Padecer cáncerde mama es una situación que genera elevados niveles de estrés, suponiendo en la mayoría de los casos un acontecimiento traumático. Es por ello que nuestro objetivo es analizar la capacidad explicativa y predictiva de las estrategias de afrontamiento ante la resiliencia en una muestra de mujeres con cáncer de mama. La muestra está compuesta por un total de 30 mujeres con cáncer de mama en fase de tratamiento. Se les administró un cuestionario de elaboración propia para la recogida de datos sociodemográficos, el Cuestionario COPE (Carver, Scheier,& Weintraub, 1989) para evaluar las estrategias de afrontamiento y la Escala de Resiliencia de Wagnild y Young (1993). Los resultados muestran que las estrategias de afrontamiento, Crecimiento Personal, llevar a cabo Actividades Distractoras de la situación, uso del Humor y la Aceptación tenían una capacidad predictiva sobre las dimensiones de resiliencia, Ecuanimiadad, Sentirse bien sola, Confianza en sí misma y Perseverancia, así como en la variable Resiliencia globalmente considerada en mujeres concáncer de mama. Por lo que se obtienen resultados que pueden ser tenidos en cuenta de cara a ampliar los estudios de investigación que arrojen luz a la elaboración de programas de intervención con mujeres con cáncer de mama en la prevención de cuadros psicopatológicos.
Modelo predictivo de la inteligencia emocional y rasgos de impulsividad en la búsqueda de sensaciones en jóvenes universitarios: una comparación de género
Authors: Merchán-Clavellino Ana , Martínez-García Concha , Medina-Mesa Yolanda , Cruces Serafín 
Published: September 2019

La juventud es una de las etapas marcadas por el inicio de conductas de riesgo, comportamientos que estudios previos asocian a niveles altos de impulsividad, de Búsqueda de Sensaciones (BS) y a un manejo inadecuado de la Inteligencia Emocional (IE). Estos factores se relacionan y necesitan un modelo explicativo, así como realizar una comparativa de género para diseñar programas preventivos más personalizados. Por ello, los objetivos son: a) establecer las diferencias de género en la IE, en la BS y en la impulsividad, b) comprobar cómo se relacionan estos factores, y c) clarificar el valor predictivo de la IE y los rasgos de impulsividad en la BS tanto en el total de la muestra como en hombres y mujeres. Participaron 422 jóvenes estudiantes universitarios, 82,9% mujeres y con una edad media de 20,48 años (D.T. = 1,93). Se utilizó para medir la IE el cuestionario TMMS-24, la Escala SSS-V y para la impulsividad el cuestionario BIS-11. Los resultados mostraron diferencias de género, estadísticamente significativas (p < .05), en las dimensiones: búsqueda de emociones y aventuras, desinhibición, impulsividad cognitiva y no planeada, siendo mayores las puntuaciones en hombres. Además, existen correlaciones estadísticamente significativas entre las dimensiones de IE, de BS y de la impulsividad (p<.05). Y, por último, tanto la impulsividad como la inteligencia emocional predicen, con un 21,4%, los niveles de búsqueda de sensaciones en las mujeres. Sin embargo, solo la impulsividad no planeada es la que predice un 19% de la varianza explicada de la BS en hombres. Se concluye la existencia de diferencias de género tanto en las dimensiones como en el papel predictivo de la IE y los rasgos de impulsividad en la BS, por lo que ha de tenerse en cuenta de cara a futuras intervenciones.
Personas mayores en riesgo: uso del preservativo ante las infidelidades
Authors: Ballester-Arnal Rafael , Giménez-García Cristina , Castro-Calvo Jesús , Bisquert Bover Mar , Gil-Llario María Dolores 
Published: September 2019

Si bien las infecciones de transmisión sexual suelen relacionarse con etapas evolutivas tempranas, estudios recientes ponen el foco de atención en la población más mayor. Sin embargo, pocos esfuerzos centran su atención en dicho colectivo, entre otros motivos, por la propia invisibilización de su sexualidad. Esto ocurre todavía más, cuando se trata de conductas penalizadas socialmente, como sería el caso de la infidelidad. Por este motivo, el presente estudio busca analizar la conducta de uso del preservativo en personas mayores, en el contexto de la infidelidad, así como el papel que podrían jugar variables psicológicas y nuevos contextos sexuales, como internet. Para ello, 244 personas (47,5% hombres y 52,5% mujeres), con edad promedio de 64,4 años (DT=5,32), cumplimentaron una batería de cuestionarios sobre sexualidad en los que se abordaron actitudes y prácticas sexuales, así como el uso del preservativo. En primer término, se observa cómo el 22% de las personas han sido infieles a sus parejas y, únicamente, el 25,9% de estas personas ha utilizado elpreservativo de manera sistemática; haciéndolo el 29,7% de los hombres y el 17,6% de las mujeres (Chi2=,885; p≤,347). En este contexto, aquellas personas que no usan preservativo informan un mayor nivel de excitación sexual ante estímulos físicos (M=4,55, DT=1,83) que las que lo usan (M=3,36, DT=1,94) (t=-2,05; p≤,045) y un mayor uso de internet con fines sexuales. En concreto, las actividades sexuales online explicarían un 18% de la varianza del uso del preservativo (F=11,32; p≤,001). Así pues, nuestros hallazgos enfatizan la importancia de ampliar la cobertura de los programas preventivos a la población de personas mayores, así como de profundizar nuevos escenarios sexuales como el online que podría estar jugando un importante papel en las conductas de riesgo.Este proyecto ha sido financiado por la Fundación Dávalos Fletcher.
Relación entre el consumo de sustancias tóxicas y el uso del preservativo
Authors: Elipe-Miravet Marcel , Ballester-Arnal Rafael , Giménez-García Cristina , Cervigón-Carrasco Verónica , Gil-Llario María Dolores 
Published: September 2019

En los últimos años ha habido un repunte en las infecciones de transmisión sexual (ITS).Tradicionalmente, se asociaban las ITS a ciertos colectivos. Sin embargo, se observa que esta acentuación se da en diferentes grupos poblacionales, y es debida principalmente a las conductas sexuales de riesgo que se realizan, las cuales son exacerbadas por ciertos factores, como el consumo de sustancias tóxicas, la baja percepción de riesgo o la búsqueda de sensaciones sexuales. El principal objetivo es comprobar la relación existente entre el consumo de sustancias y el uso del preservativo en distintas prácticas sexuales. Como objetivos secundarios, se estudiarán estas mismas relaciones en función del sexo de los participantes, así como de su orientación sexual. La muestra estaba formada por un total de 1910 participantes (733 hombres y 1177 mujeres), que cumplimentaron una encuesta sobre experiencia y prácticas sexuales. La media de edad era de 21,42 años (DT= 5,54). De estas personas, 1700 (89%) se consideraban heterosexuales, 146 (7,6%) bisexuales y 64 (3,4%) homosexuales. Los resultados indican que las mujeres que consumen alcohol utilizan menos el preservativo en sexo vaginal que aquellas que no consumen (p= ,023). Por su parte, los hombres lo utilizan con menos frecuencia si consumen hachís (p= ,021). Además, si estos consumen cocaína, gastan menos el preservativo en prácticas como el sexo vaginal (p= ,035) y con parejas sexuales esporádicas (p = ,007). Las personas heterosexuales que consumen cánnabis usan menos los profilácticos en sexo vaginal (p = ,006) y con parejas esporádicas (p= ,03). Este mismo colectivo también los usan menos en sexo vaginal (p= ,019) y con parejas esporádicas (p= ,023) si consumen cocaína. Finalmente, las personas bisexuales que consumen alcohol gastan menos el preservativo en relaciones sexuales vaginales (p= ,029). No se encontraron diferencias entre consumo de sustancias y uso del preservativo en homosexuales. Hoy en día, a pesar de toda la información existente sobre salud sexual que hay en la red y se ofrece desde centros educativos y sanitarios, es un hecho que gran parte de la población joven lleva a cabo relaciones sexuales de riesgo. Estas conductas de riesgo se ven incrementadas si además se añade el consumo de drogas. Las propuestas de intervención dirigidas a reducir las conductas de riesgo deben abordar de forma conjunta ambos aspectos.