bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
DALYKINĖS ETIKOS DĖSTYMO STRATEGIJOS
Authors: Jakavonytė Laimutė 
Published: January 2019

Šio straipsnio tikslas – paskatinti diskusijas apie dalykinės etikos dėstymo metodologiją ir metodiką – lėmė atlikto tyrimo pagrindinius uždavinius: kritiškai išanalizuoti Vakarų specializuotoje literatūroje aptariamas skirtingas dalykinės etikos dėstymo strategijas ir supažindinti Lietuvos skaitytojus su pagrindinėmis tyrimo išvadomis. Dėl nedidelės straipsnio apimties tyrimo lauką teko susiaurinti iki vieno, tačiau esminio klausimo: kaip apibrėžiami dalykinės etikos dėstymo atskiru akademiniu kursu tikslai? Atsakymas į šį klausimą lemia ir dėstomo dalyko turinį, ir skirtingų dėstymo metodikų pasirinkimą, ir studentų bei dėstytojų bendro darbo rezultatų vertinimo kriterijus. Tyrimui buvo pasirinktas lyginamosios analizės metodas. Straipsnio autorė išskiria penkias dalykinės etikos dėstymo strategijas ir lygina jas šiais aspektais: koks vaidmuo skiriamas praktinės filosofijos studijoms, kiek nuosekliai skirtingų praktinės filosofijos paradigmų teoriniai konstruktai taikomi formuojant dalykinės etikos dėstymo strategijas, kokius įgūdžius ir kompetencijas siekiama padėti išsiugdyti studentams, kaip dėstymo tikslų ir uždavinių pasirinkimas lemia dėstymo metodų pasirinkimą. Straipsnis baigiamas išvada, kad aptartos dalykinės etikos dėstymo strategijos neneigia viena kitos, bet papildo, ir kuo organiškiau šios strategijos bus susiejamos dėstant dalykinę etiką, tuo rečiau dėstytojams teks atsakinėti į klausimą, ar reikia dėstyti dalykinės etikos kursus.Reikšminiai žodžiai: dalykinė etika, dėstymo strategija, etinė kompetencija, etiniai įgūdžiai.

STRATEGIES FOR TEACHING BUSINESS ETHICSLaimutė Jakavonytė
Summary A review of the literature on teaching business ethics reveals important findings and states key questions for the further discussions: can business ethics be taught? Can business ethics be learned? Should business ethics be delivered in a specialized course? Should it be integrated across the curriculum? What are the moral and intellectual capacities that can be aimed to be developed by students and instructors at business ethics courses? However, author focuses on a comparative analysis of the strategies of teaching business ethics, which are distinguished with regard to only one holistic approach: what are the key goals of teaching business ethics that would determine the means that should be chosen for the effective achieving of the aimed goals? The different answers to this key question make possible to distinguish among at least five different methodological approaches and teaching strategies. It is argued in the article that these five strategies should not be regarded as rival positions, but as complementary approaches in teaching business ethics.Keywords: business ethics, teaching strategy, ethical competence, ethical skills.
DEKARTIŠKAS DUALIZMO ĮRODYMAS ŠIUOLAIKINĖJE SĄMONĖS FILOSOFIJOJE
Authors: Dagys Jonas 
Published: January 2019

Straipsnyje analitinės filosofijos požiūriu analizuojamas Descartes’o sąmonės ir kūno skirtingumo įrodymas, siekiant atskleisti jo panašumus su šiuolaikinėje sąmonės filosofijoje populiariu Davido Chalmerso pateiktu „zombio“ mintiniu eksperimentu ir juo grindžiamu dualizmo įrodymu. Siekiama parodyti, kad šiuolaikinis modaline semantikos analize grindžiamas įrodymo variantas yra techniškai sudėtingesnis ir atsparesnis fizikalistinei kritikai, tačiau jis paremtas nutylėta ir nepagrįsta episteminio sąvokų skaidrumo prielaida, kuri išskirstina kaip viena originalaus dekartiško įrodymo silpnybių. Tai leidžia tvirtinti, kad Antoine’o Arnauld kritika, pateikta Descartes’o įrodymui, lygiai taip pat sėkmingai taikytina ir Chalmerso antifizikalistiniams samprotavimams.Reikšminiai žodžiai: sąmonės filosofija, dualizmo įrodymai, „zombio“ mintinis eksperimentas, fizikalizmas.

DESCARTES’ ARGUMENT FOR DUALISM IN CONTEMPORARY PHILOSOPHY OF MINDJonas Dagys
Summary The paper analizes Descartes’ argument for the mind–body dualism from the perspective of contemporary analytical philosophy of mind. It attempts to show that the popular zombie argument, mostly due to David Chalmers, is reminescent of this Cartesian proof of dualism. The intended conclusion is that although the contemporary argument invokes modal semantic analysis and two-dimensional theory of conceptual content and so is technically more difficult and resistant to certain physicalist criticism, it neverhteless rests on an unstated and unjustified assumption. This assumption is that of epistemic transparency and completeness of at least some of our concepts. It was the same assumption that had been identified as one of the weaknesses of the original Cartesian argument for dualism. Therefore, one could argue that Arnauld’s objections to Descartes are well applicable to Chalmers’ antiphysicalist arguments without substantial modification.Keywords: philosophy of mind, arguments for dualism, zombie argument, physicalism.
KAS YRA NEHIUMISTINĖ PRIEŽASTINGUMO TEORIJA?
Authors: Grenda Vytautas 
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjamos dabartinės analitinės priežastingumo filosofijos kontroversijos. Remiantis paplitusia „hiumiškų“ (D. Hume’o tradicija sekančių) ir „nehiumiškų“ teorijų perskyra, įvardijami pagrindiniai teiginiai, dėl kurių nesutaria šių teorijų autoriai. Pateikiama šių teorijų metafilosofinė analizė, kurioje aptariami hiumiškų ir nehiumiškų principų tarpusavio santykiai. Teigiama, kad lemiamas dalykas nagrinėjamose kontroversijose yra priežastingumo reduktyvizmo priėmimas arba atmetimas. Reikšminiai žodžiai: priežastingumas, analitinė filosofija, Davidas Hume’as.

WHAT IS A NON-HUMEAN THEORY OF CAUSATION?Vytautas Grenda
Summary The article analyses the controversies in contemporary analytical philosophy of causation. Using the famous distinction between “Humean” and “non-Humean” theories, the main issues that divide them are stated. Carrying out metaphilosophical analysis of these theories, author discusses the relationships between Humean and non-Humean principles. He argues that the crucial issue in the controversies investigated is the acceptance or rejection of reductionism with respect to causation.Keywords: causation, analytical philosophy, David Hume
ISTORINIS TAUTOS LIKIMAS IR DOROVĖ
Authors: Berenis Vytautas 
Published: January 2019

Jonas Balčius. Dorovinio identiteto prigimtis ir prasmė. Vilnius: Kultūros, filosofijos ir meno institutas, 2005, p. 352. ISBN 9986-638-57-7Historical Fate of Nation and MoralityVytautas Berenis

pan>
HOMEOSTAZĖ KAIP EKOSISTEMOS DĖSNIS IR MORALINIS ŽMOGAUS APSISPRENDIMAS
Authors: Kalenda Česlovas 
Published: January 2019

Straipsnyje atskleidžiami motyvai, kurie atliko svarbų vaidmenį plečiant etikos sistemą ir pagrindžiant ekologinės etikos statusą. Planetoje susidarius įtemptai ekologinei situacijai ir iškilus būtinybei imtis gamtosaugos, jau anksčiau gamtos mokslų išplėtotos sveikatos ir homeostazės sąvokos buvo A. Leopoldo ir H. Rolstono ekstrapoliuotos į ekologiją. Sąsajų tarp procesų, vykstančių žmogaus organizme ir biosferoje, išryškinimas tapo aktualiu argumentu naujai pažvelgti į žmogaus padėtį pasaulyje. Tapo aišku, kad vienoks ar kitoks žmogaus elgesys sukelia gerus ar blogus padarinius tiek aplinkai, tiek jam pačiam. Ši aplinkybė skatino žmogų suvokti atsakomybę už savo ir aplinkos gerovę. Žmogaus santykis su gamta įgavo moralinę reikšmę ir tapo etikos tyrimo objektu. Pagrindiniai žodžiai: homeostazė, ekstrapoliacija, žmogaus sveikata, biosferos sveikata, ekologinė etika.Homeostasis as a Law of Ecosystem and Man’s Moral Decision Česlovas Kalenda
SummaryThe present article specifies the motives contributing to the development of the ethical system and providing the basis for the status of ecological ethics. Given the current tense ecological situation on the planet and the pressing need to develop nature protection, the notions of health and homeostasis, elaborated previously by natural sciences, were extrapolated by A. Leopold and H. Rolston to ecology. Focusing on the relationship among the processes observed in the human organism and the biosphere has become an actual argument for getting a fresh view on man’s situation in the world. It has become clear that human behaviour accounts for positive or negative outcomes both on the environmental and the personal plane. This circumstance encouraged man to realise his responsibility for his own well-being and for the prosperity of his environment. Man’s relationship with nature has acquired moral significance turning thus into a subject of ethical research. Keywords: homeostasis, extrapolation, health of a human, health of a biosphere, ecological ethics.ont-family: Calibri, sans-serif;">
LAIŠKAI HOULDENUI: FILOSOFINĖ JAUNYSTĖS SĄVOKOS INTERPRETACIJA
Authors: Pučiliauskaitė Saulenė 
Published: January 2019

Straipsnyje bandoma eksponuoti ir paaiškinti jaunystės sąvoką. Tai atliekama pasitelkus du literatūros kūrinius: J. D. Salingerio romaną „Rugiuose prie bedugnės“ bei W. Shakespeare’o tragediją „Romeo ir Džuljeta“. Eksplikacijoje kertinė yra įrodymo sąvoka, kuri gretinama su jos taikymu matematikoje. Analizėje žymios paralelės tarp Wittgensteino matematikos filosofijos bei konceptualios jaunystės sąvokos analizės. Galiausiai apibrėžiama, kad jaunystė, suvokiama kaip savęs paties įrodymas, visai nėra apibrėžiama biologiškai. Pavyzdžiui, šio straipsnio autorė pati save įrodo epistoline rašymo praktika. Straipsnyje tyrinėjama riba tarp fikcijos ir tikrovės. Parodoma, kaip dažnai fikcijos mūsų gyvenimuose atlieka tikrovės vaidmenį. Pagrindiniai žodžiai: jaunystė, maištas, meilė, įrodymas, fikcija, tikrovės forma.Letters to Houlden: Philosophical Interpretation of the Concept of YouthSaulenė Pučiliauskaitė
Summary The article exposes and explains the concept of ‘youth’. This aim is achieved by analysing two works of literature: the novel of J. D. Salinger ‘The Catcher in the Rye’ and W. Shakespeare’s tragedy ‘Romeo and Juliet’. The key-concept of the explication is the concept of ‘proof’, the explication being compared with the application of the concept of ‘proof’ in mathematics. The parralel with Wittgenstein’s mathematical philosophy is advanced and continued. In the end it is defined that the youth is the proof of one’s self, which is not defined biologically. The practice of writing is revealed as the way to prove the author’s self. The article investigates the limit between fiction and reality and shows how often fictions play the role of ‘real reality’ in our lives.Keywords: youth, revolt, love, proof, fiction, form of reality.>
PSICHOANALIZĖ IR FILOSOFIJOS PABAIGA
Authors: Sodeika Tomas 
Published: January 2019

Straipsnyje Martino Heideggerio paskelbta „filosofijos pabaigos“ situacija nagrinėjama Freudo psichoanalizės ir Derrida différance požiūriu. Tyrinėjimo pradžios taškas yra nejaukumo sąvoka, kurią Freudas analizuoja studijoje „Das Unheimliche“. Anot Freudo, nejaukumo jausmas gali būti išgyventas tada, kai žmogus susitinka savo antrininką (der Doppelgänger). Tokių susitikimų situacijose šis jausmas kyla iš to, kad čia patiriamas gyvenimo ir mirties ambivalentiškumas. Panašų ambivalentiškumą galima aptikti ir tada, kai turime reikalą su Derrida minima différance, kuri yra ne žodis ir ne sąvoka, bet greičiau tam tikras performatyvas. Šiuo aktu sukuriama situacija, kurioje pasireiškia paaiškinimo ir iš-aiškinimo kaip dviejų skirtingų prasmės aptikimo strategijų ambivalentiškumas, kylantis iš to, kad prasmė aptinkama tekste, t. y. medijoje, kuri yra nei gyva, nei mirusi. Pagrindiniai žodžiai: Heideggeris, Freudas, Derrida, filosofijos pabaiga, psichoanalizė, tekstas, différance.Psychoanalysis and the End of PhilosophyTomas Sodeika
SummayThe author analyses the situation of the “end of philosophy” proclaimed by Martin Heidegger. This situation is investigated from the point of view of both Freudian psychoanalysis and Derridian différance. The point of departure of the investigation is the concept of uncanny analized by Freud in his essay “Das Unheimliche”. According to Freud, an uncanny feeling can be experienced by meeting one’s ghostly double (der Doppelgänger). In such meeting, the uncanny feeling arises from the experience of ambiguity of life and death. The similar ambiguity may be observed in Derridian différance which is neither a word nor a concept but rather the performative act creating the situation in which one can trace the ambiguity of explication and im-plication as the two different strategies of the tracing of meaning in the medium of text which is neither alive nor dead. Keywords: Heidegger, Freud, Derrida, end of philosophy, psychoanalysis, text, différance.y: Calibri, sans-serif;">
ELEKTRONINIS POSŪKIS: NUO FIZINIO MIESTO LINK E-TOPOS MIESTO
Authors: Milerius Nerijus 
Published: January 2019

Straipsnyje nagrinėjamas „elektroninis posūkis“, kuris akivaizdžiai pastebimas filosofinėje urbanistinių temų analizėje. Greta neutralaus miesto topos aprašymo, utopinių ir distopinių miesto vizijų susiformuoja teorinis diskursas, aprašantis miestą per e-topos prizmę. Naujasis diskursas filosofinėje miesto analizėje akcentuoja medijų poveikio miesto funkcionavimui bei globalizacijos procesų komponentą. Atskleidžiama, kaip „elektroninis posūkis“ pakeitė miestiečio, namų ir miesto erdvių interpretacijas. Parodoma, jog „elektroninio posūkio“ teorijose miestiečio sąmoningumas siejamas su skaitmeniniais nervų sistemos parametrais, namai aprašomi kaip komunikacijos tinklais su pasauliu sujungti atviri dariniai, o miestas suprantamas ne per fizines struktūras, bet per dinamiškas srautų erdves. Pagrindiniai žodžiai: miestas, e-topos, srautų erdvė.Electronic Turn: From Physical City towards e-topos CityNerijus Milerius
SummaryThe author deals with the “electronic turn” which is evidently present in philosophical analysis of urban subjects. As the effect of such turn, along with three traditional theoretical discourses, neutral descriptive analysis of the urban topos, utopias and dystopias, a new urban discourse of e-topos has been establishing itself. The new urban discourse lays stress on the outcomes of the media and the processes of globalization for the city life and its structures. In the artic le, an essential shift in the interpretation of citizen, home and urban spaces is revealed. Theories contributing to “electronic turn” analyze urban citizen through the prism of digital parameters of the nervous system, describe the home as the open units integrated into the communication network, reveal the city not through its material structures, but through the dynamic space of flows. Keywords: city, e-topos, space of flows. font-family: Calibri, sans-serif;">
STRAIPSNIS ATŠAUKTAS. Poistorė vietoj postmodernybės: J. Baudrillard’as
Authors: Barevičiūtė Jovilė Kotryna 
Published: January 2019

[STRAIPSNIS ATŠAUKTAS]
Straipsnyje apmąstoma J. Baudrillard’o poistorės samprata, iš esmės besiskirianti nuo šiuolaikinėje epochoje itin paplitusios istorijos pabaigos kaip postmodernybės diagnozės. Keliamas klausimas, kuo poistorė skiriasi nuo postmodernybės. Įrodinėjama, kad J. Baudrillard’o pateikiama istorijos interpretacija kur kas tiksliau nusako šiuolaikinį socialinį ir ontologinį būvį negu modernybės pabaigos ar postmodernybės versijos. Kodėl? Pamatinė šio mąstytojo istorijos interpretaciją organizuojanti kategorija yra nihilizmas. Šio straipsnio autorė Baudrillard’o istorinį nihilizmą pavadina „skaidriuoju“ remdamasi tuo, kad mąstytojas poistorės diagnozę pritaiko ne tikrovei, o ją sunaikinusiai medijai. Remiantis minėta „skaidriojo“ nihilizmo kategorija ir analizuojama J. Baudrillard’o poistorės problematika. Pirmoje straipsnio dalyje apmąstomas medijos vaidmuo šiuolaikinėje epochoje ontologiniu požiūriu, išryškinant tikrovei pražūtingą binarinių opozicijų nyksmą. Antroje dalyje lyginamos postmodernybės ir poistorės sampratos, akcentuojant tai, kad postmodernybė dabartinę epochą traktuoja kaip istorijos tąsą, o pastaroji – kaip situaciją anapus istorijos. Galiausiai parodoma, kad nors postmodernybės diagnozė šiuolaikinės epochos atžvilgiu yra itin paplitusi, bet nėra tiksli, todėl ją siūloma keisti poistorės sąvoka, argumentuojant principiniu mūsų gyvenamojo laikotarpio skirtingumu nuo visų ankstesniųjų.
Lietuviškojo pasaulio filosofiniai akiračiai amžių tėkmėje
Authors: Plečkaitis Romanas 
Published: January 2019

[straipsnis, santrauka, reikšminiai žodžiai lietuvių kalba; santrauka ir reikšminiai žodžiai anglų kalba]
Straipsnis skiriamas filosofijos atsiradimo Lietuvoje 500 metų sukakčiai. Dvasininkijos pastangomis ir valstybės valdovų rėmimu susikūrė tai, ko lietuviškame pasaulyje anksčiau nebuvo, – filosofijos studijos Vilniuje. Sostinėje atsiradusi ir visoje Lietuvos valstybėje besiplėtojusi filosofija praturtino lietuviškąjį pasaulį minties sferoje, švietė ir mokslino visuomenę. Nevienareikšmėje sklaidoje ji, augusi ir klestėjusi, tai leidosi žemyn, tai vėl, patyrusi geriausius pasaulinės filosofijos poveikius, kopė į aukštumas.
GYVYBĖS KODO TVARKA
Authors: Plečkaitytė Milda 
Published: January 2019

Via brevissima natura movens est – gamta juda trumpiausiu keliu – šio viduramžių filosofijos įžymybių skelbtojo principo racionalumą pripažįsta ir šiuolaikinis mokslas. Straipsnyje atskleidžiami ląstelės lygmens biocheminių procesų mechanizmai, rodantys sudėtingą, tačiau ekonomišką, mažiausiomis sąnaudomis veikseną. Baltymų susilankstymas yra vienas iš sudėtingiausių biocheminių procesų, lemiančių baltymų prigimtinių struktūrų susiformavimą. Baltymo struktūros praradimas yra dažnai nesuderinamas su gyvybe arba sukeliantis neurodegeneratyvias ligas. Baltymai yra gyvų organizmų darbiniai arkliai, vykdantys jiems DNR nubrėžtas funkcijas. Baltymų įvairovę sukelia tik dvidešimt aminorūgščių – statybinių baltymų blokų, struktūrinių vienetų. Baltymai yra panašūs ne tik aminorūgščių sudėtimi, bet ir tvarka, kuria aminorūgštys išsidėsto baltymo molekulėje. Kiekvienas funkciškai aktyvus baltymas ląstelėje dar turi savo erdvinę struktūrą, kuri įgyjama spontaniškai baltymui susilankstant. Kokiu būdu baltymas įgyja savo prigimtinę struktūrą yra viena didžiausių moderniosios struktūrinės biologijos problemų. Pagrindiniai žodžiai: baltymai, susilankstymas, tikslingumas, prigimtinė struktūra, mažiausios sąnaudos.The Order of the Life CodeMilda Plečkaitytė
SummaryThe article describes the biochemical mechanisms of the cell showing their complex but economic action and purposive activity. The classical example of such sophisticated phenomenon is protein folding. Any deviation from the native structure of a protein results in the development of a disease or becomes incompatible with life. Most neurodegenerative diseases (Alzheimer, Parkinson, Jakob-Creutzfeld) are suggested as protein aggregation and conformational diseases. Proteins are the workhorses of living organisms, executing the genetic code inscribed in its DNA. The proteins’ complexity is realized by 20 amino acids. The same proteins are not similar not only by their amino acid composition, but also by the sequence of their amino acids. The first idea about protein folding came with the observation that regardless of unaffected chemical integrity, at high temperatures proteins lose their enzymatic activity. Protein function is a consequence of not only the linear sequence, but also of the overall three-dimensional structure of the protein. By executing the Human Genome Project, more than 35,000 different protein sequences encoded in the human genome were identified. A newly synthesized protein sequence must be able to find its way rapidly to its correct fold rather than to its countless alternatives. To discover how this happens is one of the greatest challenges in modern structural biology. Key words: proteins, folding, purposive activity, native structure, low input.
TAUTOS IR TAUTINĖS IŠTIKIMYBĖS PROBLEMA A. MACEINOS IR J. GIRNIAUS VEIKALUOSE
Authors: Balčius Jonas 
Published: January 2019

Straipsnyje aptariami ir įvertinami Antano Maceinos (1908–1987) ir Juozo Girniaus (1915–1994) veikalai, skirti lietuvių tautos kultūrinio ir politinio išliekamumo klausimams sovietų okupacijos ir tautinės emigracijos sąlygomis. Parodoma, jog šiame darbe cituojami minėtų lietuvių filosofų darbai tebėra vieni reikšmingiausių ir teoriškai brandžiausių veikalų, parašytų ne tik emigracijoje, bet ir per visą Lietuvos filosofijos istoriją. Tai reiškia, kad jie neprarado savo konceptualiojo – teorinio ir praktinio – aktualumo ir mūsų laikais, nes Lietuvos istorija, kaip žinoma, turi didesnių abejonių nekeliančių cikliškumo bruožų – ir tai nėra būdinga vien XX amžiui. Agresyvėjanti dabartinės Rusijos politika – jos strategija ir taktika Baltijos valstybių atžvilgiu rodo, jog minėtuosius pokario laikų lietuvių filosofų, gyvenusių ir dirbusių emigracijos sąlygomis, teorinius veikalus dar pernelyg anksti priskirti tik istorinei lietuvių tautos kovų už savąjį valstybingumą ir laisvę praeičiai. Tai reiškia, tad jie tebeturi ir didesnių abejonių nekeliančio amžinojo šiuolaikiškumo žymę. Pagrindiniai žodžiai: tauta, tautinė ištikimybė, kultūra, moralinė atsakomybė.Nation and National Loyalty in the Works of A. Maceina and J. GirniusJonas Balčius

Summary The article focuses on discussing and evaluating works by Antanas Maceina (1908–1987) and Juozas Girnius (1915–1994) dwelling on questions of the cultural and political survival of the Lithuanian nation under harsh conditions of Soviet occupation and NATIONAL emigration. It is demonstrated that works by the Lithuanian philosophers cited here remain among the most significant and theoretically mature contributions not only in the context of emigration, but also in terms of the whole history of Lithuanian philosophy. These works have not lost their conceptual relevance (both in theory and practice) in the modern times as well, because Lithuanian history may be more or less reasonably characterized by certain cyclical traces, and this assertion holds true not only for the 20th century. The increasingly aggressive policy of modern Russia (ruled by the Putin regime), particularly its strategy and tactics in dealing with the Baltic states, clearly indicate it being far too early to attribute these theoretical works by the above mentioned postwar Lithuanian philosophers living and working in the exile to the historical past of the Lithuanian people’s struggle for its national independence and freedom only. On the contrary, this indicates them being undoubtedly marked with the imprint of eternal modernity. Keywords: nation, national loyalty, culture, resistance, moral responsibility.>