bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
DESKRIPSI PEMECAHAN MASALAH MATEMATIKA BERDASARKAN LANGKAH POLYA DITINJAU DARI KEPRIBADIAN SISWA PHLEGMATIS
Authors: Sutrisno Ahmad Budi , Razak Firdha 
Published: October 2018

Penelitian ini merupakan penelitian kualitatif yang bertujuan untuk menggambarkan kemampuan pemecahan masalah matematika berdasarkan langkah polya pada materi SPLDV ditinjau dari kepribadian siswa tipe phlegmatis (PE). Instrumen dalam penelitian ini adalah tes kepribadian, tes pemecahan masalah matematika serta pedoman wawancara. Tes kepribadian digunakan untuk mengelompokkan siswa berdasarkan kepribadiannya, tes pemecahan masalah akan digunakan untuk menunjukkan kemampuan siswa dalam memecahkan masalah matematis berdasarkan langkah polya, dan pedoman wawancara berisi sejumlah panduan yang bertujuan mengklarifikasi jawaban dan menelusuri proses berpikir siswa secara mendalam. Data dikumpulkan melalui tes dan wawancara dan dianalisis dengan menggunakan model analisis data Miles dan Huberman. Proses penelitian mengikuti tahap-tahap: (a)merumuskan indikator pemecahan masalah matematika berdasarkan langkah polya, (b)merumuskan instrumen pendukung (tes penggolongan tipe kepribadian, tugas pemecahan masalah matematika dan pedoman wawancara) yang valid dan reliabel, (c)melakukan pengambilan subjek penelitian dengan memberikan penggolongan tipe kepribadian, (d)melakukan pengambilan data untuk mengungkap deskripsi pemecahan masalah matematika yang dilakukan oleh siswa, (e)melakukan triangulasi waktu untuk mendapatkan data yang valid, (f)melakukan analisis data pemecahan masalah berdasarkan tipe kepribadian, (g)melakukan pembahasan hasil analisis, (h)melakukan penarikan kesimpulan hasil penelitian. Hasil penelitian menunjukkan bahwa subjek phlegmatis melakukan pemecahan masalah mengikuti langkah-langkah Polya yakni: (1)memahami masalah, (2)merencanakan penyelesaian, (3)melakukan rencana penyelesaian, (4)memeriksa kembali.
Опера-балет В. Губаренко «Вий»: некоторые семантические аспекты интерпретации гоголевского сюжета
Authors: Tsyayuan’ In’ 
Published: October 2018

Цель исследования – выявление посредством осуществления детального семантического анализа ранее неизученных особенностей прочтения В. Губаренко в опере «Вий» гоголевского первоисточника. Методологическая база работы опирается на опыт отечественной и зарубежной исследовательской классики (труды Б. Асафьева, И. Драч, М. Нестьевой, В. Холоповой, М. Черкашиной и др.). Среди методов исследования превалирует традиционный музыковедческий анализ. Научная новизна заключается в раскрытии новых смысловых граней предложенной В. Губаренко оперной интерпретации известного гоголевского сюжета. Основные выводы сводятся к выявлению общих и отличных черт в драматургии и концепции оперы В. Губаренко и повести Н. Гоголя. Среди оригинальных приемов, используемых композитором, признается прием многократного помещения одних и тех же словесных (гоголевских) конструкций в разный смысловой контекст. Основу поэтики рассматриваемой оперы формирует диалог (с элементами взаимопроникновения) смехового и серьезного, реального и потустороннего, добра и зла.Ключевые слова: музыкальная драматургия, интерпретация, народная образная сфера, словесный лейтмотив, хор, балетный персонаж.
Крещендирование образов ада как метод интонационной драматургии оперы А. Сальери «Данаиды»
Authors: Bin Liu 
Published: October 2018

Цель исследования – раскрыть сущность крещендирования образов ада как метода интонационной драматургии в опере А.Сальери «Данаиды». Научная новизна исследования обусловлена тем, что в нем впервые представлен анализ смыслообразующей роли интонем, репрезентирующих образ ада; изучена роль крещендирования как метода воплощения сквозной драматургии в опере А. Сальери «Данаиды». Методология исследования заключается в применении семантического подхода к рассматриваемой проблематике, в сочетании с компаративным и текстологическими методами. Выводы. Выявлено своеобразие интонационной драматургии опреного творчества А. Сальери на примере анализа одного из его шедевров, развивающего традиции жанра французской лирической трагедии. В основе творческого метода композитора в опере «Данаиды» – крещендирование семантики образов ада, формирующихся, начиная с 1 картины. Анализ показал, что избранный А. Сальери подход свидетельствует, что в рассматриваемой опере воплощены передовые для эпохи Просвещения глюковские идеи, предвосхищены новации оперного искусства будущего (в частности, лейтмотивный метод).Ключевые слова: «Данаиды», А. Сальери, интонема, крещендирование, драматургия оперы.
Стратегії інноваційного соціокультурного проектування в Україні ХХІ століття.
Authors: Yakovlev Oleksandr 
Published: October 2018

Метою статті є дослідження стратегії мистецького соціокультурного проектування у постмодерній Україні та аналіз інноваційних моделей мистецького виставкового проекту на прикладі діяльності Національного культурно-мистецького комплексу «Мистецький арсенал». Методологія дослідження побудована на міждисциплінарному інтегруванні методів сучасної філософії, естетики, культурології та мистецтвознавства. Домінантою поліметодологічного підходу виступає теорія часопросторової парадигми культури України в її мистецтвознавчій інтерпретації. Наукова новизна одержаних результатів визначається спробою розробки парадигми стратегії актуалізації мистецтва в культурному просторі сучасної України та створення презентаційних інноваційних моделей мистецьких проектів зразка ХХІ століття. Висновки. Виявлено, що сучасна презентація мистецтва у культурному просторі як вид художньо-комунікаційного видовища являє собою складну галузь синтетичного мистецтва, в якій постають і поєднуються у новій смисловій і художній якості різні види й жанри медійного, музичного, драматичного, літературного, хореографічного та образотворчого мистецтва. Особливістю сучасної культурної ситуації також є значний розвиток мультимедійних мистецтв, які синестетично впливають на всі почуття глядача. Сучасна презентація мистецтва є прикладом видовища, де організований художній простір, синтетичний по суті, народжується через нерозривний взаємозв’язок представлених художніх форм.Ключові слова: проект, соціокультурний проект, мистецький проект, модель, виставка, «Мистецький арсенал», медіа-арт.
Диалог традиций в опере А. Тиграняна «Ануш»
Authors: Arutyunyan Gayane 
Published: October 2018

Цель исследования – выявить синтез национального мышления и европейских принципов оперного формообразования в раннем армянском оперном творчестве. Научная новизна состоит в применении специфического ракурса анализа оперы А. Тиграняна «Ануш». Методологическая основа исследования заключается в диалогическом подходе и опирается на преломление концепции диалога М. Бахтина в научных исследованиях А. Самойленко и Бай Цюаня. Выводы. Художественный синтез, осуществленный А. Тиграняном в опере «Ануш» представляется как некоторое коммуницирующее явление двух противоположных традиций, двух типов музыкально-художественного мышления, которое можно охарактеризовать одновременно как диалог согласия, проявляющийся как отношение композитора к традиционному пониманию армянской культуры и диалог разногласия, благодаря которому композитор смог привлечь ранее нетипичные для авторского мышления А.Тиграняна принципы оперной архитектоники и драматургической организации музыкального материала.Ключевые слова: традиция, диалог, художественный синтез, национальное мышление, армянская профессиональная музыка, А. Тигранян, опера «Ануш».
Феномен фортепіанного мислення та актуальні способи його вивчення.
Authors: Xiaoxue Gan 
Published: October 2018

Мета статті – виявити теоретичні засади вивчення фортепіанного мислення як форми та способу музичного мислення, тобто враховуючи загальні онтологічні та ціннісно-пізнавальні властивості музичнотворчого процесу, художньо-знакової форми музики. Методологія роботи передбачає поєднання естетико-культурологічного та семантичного музикознавчого підходів, виявляє метод жанрово-стильового аналізу у його новому типологічному значенні, скерована до цілісності предметного виявлення фортепіанного мислення. Наукова новизна дослідження полягає у розробці стильової концепції фортепіанного мислення, що базується на визначенні контекстуальних та інтекстуальних – інтенціональних ознаках й властивостях музичного стилю, дозволяє поглиблювати феноменологічний підхід до форми та змісту фортепіанної творчості, визначати їх відповідність до образних та смислових параметрів композиторської та виконавської поетики як єдності методичних та знакоутворюючих виразових засобів. Висновки. Специфіка музичного мислення зумовлює провідне значення історико-типологічного та структурно-семіотичного підходів, а вони наголошують домінування стильового начала у музичному змістоутворенні, також дозволяють визначати своєрідність образної форми музичної, зокрема фортепіанної, творчості. «Зовнішня», тобто контекстуальна, обумовленість музичного стилю з боку художньої культури, естетичних домінант епохи відкриває його ціннісні пріоритети, що існують як сталі образні утворення у межах певних жанрових структур, причому останні визначаються насамперед з їх виконавської сторони. Тому виокремлюється аспект фортепіанно-виконавського мислення як жанрово-стилього феномена, що потребує особливих способів виявлення та вивчення.Ключові слова: музичне мислення, фортепіанне мислення, стиль, жанрова структура, образна форма, контекстуальні та інтекстуальні властивості музичного стилю.
Вокальный цикл стихотворений с музыкой в структуре и содержании оперы Сан Бо «Бабочка».
Authors: Syanvey E 
Published: October 2018

Цель данной статьи заключается в изучении роли вокального цикла стихотворений с музыкой в структуре и содержании оперы Сан Бо «Бабочка». Научная новизна заключается в определении роли внутренних циклов в формировании трех условных актов оперного действия. Методология. В статье применены аналитический, компаративный и структурный подходы к рассматриваемому музыкальному материалу. Выводы. Опера как художественное целое представляет собой мета-цикл стихотворений с музыкой, вбирающий в свой состав шесть взаимодействующих между собой малых (внутренних) циклов, выполняющих в пределах оперы превращений роль её трёх условных актов. Процесс циклообразования в музыкальной драме превращения «Бабочка» отличает наличие разновидностей входящих в её состав внутренних циклов и объединяющих их закономерностей. Внутренние вокальные циклы стихотворений с музыкой, организованные в циклы циклов, а в итоге – мета-цикл, охватывающий оперу Сан Бо как музыкальную драму превращений, отражают её важнейшие жанрово-стилевые свойства, отражают свойственную ей философскую концепцию искупительной метаморфозы.Ключевые слова: музыкальная драма превращений, номерная структура оперы, внутренний (малый) вокальный цикл, жанр стихотворения с музыкой, условные акты в структуре оперного действия.
Постановка оперы Дж.Верди «Аида» в режиссерской интерпретации Д.М.Гнатюка.
Authors: Bondarchuk Viktor 
Published: October 2018

Цель работы обусловлена освещением малоизвестных страниц творческой биографии Д. Гнатюка, в частности периода, связанного с его режиссерской деятельностью. Методология исследования заключается в применении исторического, сравнительного, искусствоведческого и культурологического методов, дает возможность анализа оперы Дж. Верди «Аида» в новом измерении, открывая малоизученные страницы творческой биографии художника. Научная новизна. Применяя в исследовании значительную часть архивных материалов, рецензий периодических изданий, эпистолярного наследия, мы имеем возможность восполнить пробелы культурно-художественного пространства Украины конца ХХ века, и, акцентируя внимание на феномене творческой биографии художника, раскрыть его сущность в контексте социокультурных тенденций данного периода. Выводы. Д. Гнатюк как режиссер, приложил много усилий, чтобы киевская опера стала фактором европейской музыкальной жизни, подчиняла зрителей высокой художественностью и исполнительской культурой, возносящей Национальную оперу Украины на высшие художественные ступени. Благодаря уверенным творческим шагам и решениям Д. Гнатюка, пространство украинского оперного искусства получило признание не только в системе европейской художественной коммуникации, оно заняло четкую позицию на уровне мирового признания Украины как творческого, конкуретно-способного государства.Ключевые слова: исполнительская интерпретация, творческая личность, социокультурная среда, драматургия произведения, режиссерская концепция, исполнительный репертуар.
Национально-стилевая основа современного сербского гитарного искусства
Authors: Khoroshavina Elena 
Published: October 2018

Целью данной статьи является стремление выявить национальные черты сербской гитарной традиции и ее национально-стилевую основу в контексте современного гитарного исполнительства. Методология предполагает единство таких методических подходов, как историографический, историко-культурологический, жанрово-стилевой, интерпретативно-текстологический, семиологический и герменевтический. Научная новизна определяется с одной стороны выявлением новых аспектов изучения категории национального стиля, с другой – углубленным изучением современного сербского гитарного искусства. Выводы. Сформированная национальная идея зачастую становится побуждающим к действию механизмом, с помощью которого происходит переосмысление и модифицирование форм и способов выражения музыкальной мысли и характерных национальных особенностей, а также существенное обновление музыкального языка. Особенности национального характера проявляются в музыкально-интонационном комплексе с помощью характерных ритмо-интонационных формул и особых смысловых акцентов, выражающих эмоционально-психологическую уникальность нации. Данные установки обеспечивают целостность национального стиля и устойчивость составляющих его элементов.
Интерпретатор вокального цикла «Поэма одного дня» Г. Форе в поисках французского шарма
Authors: Zharkikh Tatyana 
Published: October 2018

Цель исследования – обосновать способы постижения глубинного смысла творения гения путем обнаружения релевантной ему модели исполнительской интерпретации. Научная новизна. В работе исследуется наименее изученное произведение в вокальном наследии французского композитора конца XIX – начала ХХ века Г. Форе. Методология работы опирается на аналитический, текстологический и лингвистический подходы, позволяющие затронуть интерпретационный аспект осмысления сложной музыкально-поэтической конструкции вокального цикла. Выводы. Шарм вокальной музыки Г. Форе заключается в соответствии музыкальных интонаций тончайшим нюансам фонетического строя поэтического языка. Композитор является изящным интерпретатором французской лирической поэзии, отвечающей его вкусам. Вокалисты, включающие в свой репертуар «Поэму одного дня» и исполняющие это произведение на языке перевода, лишают слушателя музыки поэтического текста, в результате чего теряется шарм фореевского искусства. Изучение французского языка – важнейшее звено в постижении тайны гения.Ключевые слова: шарм, интерпретация, поэма, фонемы, mélodie.
Джазові твори В. Власова для домри
Authors: Kyrychenko Valentyna 
Published: October 2018

Мета роботи. У статті визначаються джазової стилістики у сучасному домровому виконавстві на прикладі оригінальних творів для домри В. Власова «Джаз-концертіно», «Бассо-остинато». Методологія дослідження полягає в застосуванні компаративного, естетико-культурологічного, історичного методів, а також музикознавчого та виконавського аналітичних підходів, які утворюють єдину методологічну основу. Зазначений методологічний підхід дозволяє розкрити виконавську модель джазових творів для домри. Наукова новизна роботи полягає в розширенні уявлень про сучасний домровий репертуар за рахунок введення актуальних джазових стилістичних засобів. Визначається специфіка оволодіння домристом джазовою манерою гри, зокрема, особливостями синкопування, «тернарного» принципу ритмічних пропорцій, переважання домрового прийому «деташе», використання glissando та гри з підтягуванням, втілення «духу» джазової імпровізаційності та свободи. Висновки. Категорії колективності, гри, цілісності, а також дитинства, дитячості, виступають у дитячому фольклорі (поряд з синкретизмом, утилітарністю, символізмом, образністю, декоративністю і традиційністю) тими основними концептами, які визначають його зміст, розвиток, міфологічні й виховальні засади, музично-мовні засоби.Ключові слова: джаз, домра, джазові стилі, джазова стилістика, В. Власов, тернарний принцип, деташе, glissando, гра «з підтягуванням».
Специфіка трансформації інструментальної музики бароко для бандури на прикладі «сонати g-moll для віолончелі та фортепіано (pianoforte)» (за інструментальним концертом) Ґ. Ф. Генделя
Authors: Khmel Natalya 
Published: October 2018

Мета дослідження – виявлення особливостей перекладення творів епохи Бароко та їх практична апробація при інтерпретації на бандурі. Методологія дослідження полягає у застосуванні компаративного, історичного, структурно-функціонального методів, які забезпечують цілісне сприйняття особливостей музичної мови музики минулого століття, а також методології системного аналізу для всебічного врахування умов трансформації музики Бароко в поєднанні з узагальненням як методом формулювання висновків. Здійснено музично-виконавський аналіз образного змісту, композиційних і стильових особливостей сонати. Наукова новизна полягає у розширенні методів перекладення та обґрунтуванні основних засобів трансформації музики епохи Бароко для бандури, на прикладі перекладення інструментальних творів Ґ. Ф. Генделя. Висновки. На основі музично-виконавського аналізу «Сонати g-moll для віолончелі та фортепіано (Pianoforte)» (за інструментальним концертом) Ґ. Ф. Генделя в перекладенні для бандури та фортепіано С. В. Овчарової (у чотирьох частинах), а також особливостей трансформації партії віолончелі для бандури можна зробити висновок, що перекладення творів епохи Бароко для бандури містить певний потенціал для реалізації. Це доводить багатогранна звукова темброколористика та фактурні можливості сучасного модифікованого інструменту – бандури, що підтверджує процес його академізації та значно збагачує як навчальний, так і концертний репертуар представників бандурного мистецтва.Ключові слова: темброво-фактурні особливості, трансформація, перекладення, епоха Бароко, інтерпретація, сонатний жанр, структура.
Eternizando travessia: memórias de formação em álbum de viagem
Authors: Mignot Ana Chrystina 
Published: October 2018

O texto se volta para a viagem da educadora católica Laura Jacobina Lacombe, em 1925, quando partiu do Rio de Janeiro para estudar no Institut Jean-Jacques Rousseau, em Genebra, que à época era o principal centro de produção e difusão da Escola Nova. Seus registros em pequenino caderno – um álbum de viagem – são vistos como uma narrativa autobiográfica, onde procurou fixar a importância desta primeira travessia em sua formação. No movimento de interpretar tais registros, procurou-se compreender na materialidade do escrito, as motivações, as redes de ideias e afetos bem como os desdobramentos da viagem em sua trajetória pessoal e profissional, marcada pelo afastamento da Associação Brasileira de Educação, após a publicação do Manifesto dos Pioneiros da Educação Nova, e tentativa de catolicizar as ideias escolanovistas.
Imagens dos corpos inscritas nas narrativas de alunos do ensino médio: as (inter)corporeidades e o currículo
Authors: Coube Roberta Jardim , Henriques Eda Maria de Oliveira 
Published: October 2018

Este texto é um exercício de sentir, pensar e agir modos outros de lidar com a pesquisa na educação. Valemo-nos da abordagem de pesquisa narrativa, na perspectiva bakhtiniana, procurando colocar-nos em posição de escuta, compreendendo o sentido do enunciado articulado à vida. Trazemos as narrativas de si de alunos do ensino médio de um colégio federal do Rio de Janeiro sobre suas experiências nas aulas de Educação Física. O gênero que se sobressaiu em suas enunciações foi a história em quadrinhos (HQs) em que os sujeitos falam sobre momentos marcantes vividos nas aulas desta disciplina. O que evidenciou a importância de estabelecer uma relação entre (inter)corporeidades e currículo escolar e a necessidade de repensar o ensino médio. O conceito de currículo oculto, segundo Jurjo Torres, relacionado às enunciações dos sujeitos coautores dessa pesquisa produziram narrativas e imagens inscritas em seus corpos – aqui entendidos como cronotopos e diálogos a partir de apropriações bakhtinianas de Susan Petrilli e Augusto Ponzio. As narrativas de si são potentes por exortarem uma pedagogia da escuta, possibilitando que narradores e escutadores se (trans)formem, realizando concretamente uma epistemologia outra da formação trazida pelas abordagens de histórias de vida e formação.
Identity, identification and differentiation in contemporary brazilian comedies
Authors: Amorim Antonio Carlos Rodrigues de , Martin-Jones David 
Published: October 2018

We explore how Deleuze’s notion of the ‘powers of the false’, from Cinema 2, enables a consideration of the ways in which national identity is negotiated in two popular Brazilian comedies of the 2000s, Se Eu Fosse Você/If I Were You (2006) and Se Eu Fosse Você 2/If I Were You 2 (2009). The films offer possibilities for various Brazilian audiences to reimagine national identities “against the grain” of a movement-image blockbuster with an apparently homogenising white, middle class, nuclear family-oriented, normative image of national identity. Studying the aesthetics of these artistic productions, understanding their implications for people and for world representations as structured by the look and its narrative, we found contributions to cultural identities discussions on curriculum studies.
Tornar-se outro de si mesmo em narrativas (auto) biográficas de pessoas com Esclerose Múltipla
Authors: Venera Raquel Alvarenga Sena 
Published: October 2018

Este artigo é parte de uma pesquisa de pós-doutoramento intitulada “(Auto)biografias e subjetividades: o outro de si mesmo na Esclerose Múltipla”, que buscou analisar os processos de subjetivação nas histórias de vidas de pessoas acometidas pela Esclerose Múltipla, organizadas em acervos em rede de Histórias de Vida do Museu da Pessoa, SP. Neste artigo busco entender, a partir de uma narrativa (auto)biográfica e da mobilização do conceito de tempo, como o sujeito se reconstrói após os sintomas e o diagnóstico da doença. A partir de Koselleck (2014), destaco os fatores sincrônicos e diacrônicos do condicionamento da consciência e percebo como as narrativas apresentam as mudanças do sujeito tornando-se outro de si mesmo. Quanto aos fatores sincrônicos, as narrativas dão conta do momento dos sintomas e diagnóstico até uma digressão para a acomodação da doença na vida. Quanto aos fatores diacrônicos, as eclusas da memória são alargadas, considerando também a narrativa anterior à doença, as identificações, os valores, a religião, o gênero, as escolhas preferenciais. Entendo que os fatores que formam a consciência, e que se mostram na narrativa, apresentam extratos múltiplos do tempo anterior à experiência com a doença, mas também dos efeitos desta, que continuam a transformar as subjetividades.
INDUSTRIAL WASTEWATER TREATMENT BY ADVANCED OXIDATION PROCESSES – A REVIEW
Authors: Alabdraba Dr. Waleed M. Sh. , Al-Obaidi Alaa R , Hashim Saja S , Zangana. Sara D 
Published: October 2018

The selection of an effective water treatment technology is the important issues that relatively dealing with water pollution problems, some pollutants need more than the conventional facilities to be treated and discharged within the national standards. This study highlights some of the advanced treatment methods related to chemical oxidation, which is used in the treatment of some types of pollutants such as heavy metals, pesticides, dyes, etc. and demonstrate their effectiveness in treatment by reviewing what has been concluded in a number of studies in this range.
© 2018 JASET, International Scholars and Researchers Association