bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Segurança e Acuidade Diagnóstica da Biópsia Percutânea de Massas Renais: Uma Experiência Inicial de um Único Centro
Authors: Mota Paulo , Torres João , Morais Nuno , Cordeiro Agostinho , Carvalho-Dias Emanuel , Botelho Francisco , Oliveira Carlos , Cerqueira-Alves Mário , Lima Estevão 
Published: July 2018

Introdução: A caracterização de massas renais através da realização de biópsia antes do tratamento cirúrgico é atualmente uma opção. Sem esta caracterização prévia doentes com massas renais benignas podem ser submetidos a cirurgias desnecessárias. O objetivo foi determinar a acuidade diagnóstica e a segurança da biópsia de massas renais.
Material e Métodos: Estudo prospetivo uni-institucional de 38 doentes submetidos a biópsia de massa renal no período compreendido entre julho de 2014 e maio de 2016.
Resultados: A biópsia foi diagnóstica em 76,3% (n = 29) dos casos. Em 21,7% (n = 6) das biópsias diagnósticas, a análise histológica demonstrou lesões benignas. Nos doentes submetidos a cirurgia verificou-se uma concordância global de 100% entre o resultado da biópsia e o resultado patológico da peça cirúrgica. A taxa de complicações foi de 5,3% (n = 2), ambas classificadas como grau I na escala Clavien-Dindo.
Conclusão: A biópsia de massas renais mostrou elevada acuidade diagnóstica e segurança, podendo evitar a realização de cirurgias desnecessárias. Este procedimento poderá vir a fazer parte da avaliação prévia à decisão de tratamento em doentes com massas renais.
Metabolomics and Bladder Cancer: Current State and Future Perspectives
Authors: Antunes Hugo , Tavares-da-SIlva Edgar , Marques Inês , Carvalho João , Abrantes Ana Margarida , Alves Marco , Botelho Maria Filomena , Figueiredo Arnaldo 
Published: July 2018

Introduction: Bladder cancer is the ninth common tumor worldwide and the most common malignant carcinoma of urinary system with an increasing incidence. Despite the high frequency and mortality associated with this carcinoma, little has evolved recently regarding the diagnosis and management of this type of tumor. In fact, cystoscopy and cytology are still standards for bladder cancer detection. The development of less invasive and more reliable diagnostic techniques of bladder cancer than cystoscopy and cytology is critical. In this sense, metabolomics has recently emerged as a promising technique for the diagnosis and orientation of oncological diseases.
Evidence Acquisition: We searched PubMed, Medline and Web of Science for studies about metabolomics and bladder cancer published before October 2017. We performed a review of the literature, trying to clarify what is already known about the application of metabolomics in bladder cancer and what are the future prospects.
Evidence Synthesis: The spectral acquisition is made using predominantly two analytic platforms: nuclear magnetic resonance and mass spectrometry. Regarding to bladder cancer, several metabolites were associated with the presence of bladder cancer, leading to the creation of a metabolomic profile capable of distinguishing between bladder cancer patients and control. Besides the diagnosis, the metabolomic has also been studied to stratify bladder cancer according to its aggressiveness. In this sense there are studies that used metabolomic analysis to distinguish between low-grade and high-grade bladder cancer. One investigation showed that the levels of carnitine were higher in muscle-invasive bladder cancer than in nonmuscle-invasive bladder cancer, which suggests that they may be correlated with bladder cancer aggressiveness.
Conclusion: Biomarkers detected by metabolomics give an insight into cancer biology and tapped properly this can lead to new strategies for bladder cancer diagnosis and new drugs discovery.
Multiple Renal Arteries in Kidney Transplantation: Is it a Problem Nowadays?
Authors: Carvalho Joao , Nunes Pedro , Parada Belmiro , Tavares-da-Silva Edgar , Antunes Hugo , Roseiro António , Ferreira Carlos , Figueiredo Arnaldo 
Published: July 2018

Introduction: Shortage of high quality donors led to an increasing need of compatible organs: grafts with multiple renal arteries (MRA) are one of the solutions, although being a potential risk factor that can impair outcomes. The aim of this study is to provide a view of our experience with multiple renal arteries grafts in renal transplantation and compare the outcome between multiple renal arteries and single renal artery (SRA) groups.
Material and Methods: A retrospective study of 2989 kidney transplants was performed in our department between January 1980 and February 2017: demographic characteristics and outcomes were compared between recipients of grafts with multiple renal arteries (648; 21.7%) and single renal artery (2341; 78.3%). Statistical analysis was done using IBM SPSS Statistics 22: chi-square, independent sample t-test and Kaplan Meier tests were used with a p value of 0.05.
Results: Grafts from cadaveric donors occurred in 95.8% of the single renal artery group and 97.4% of multiple renal arteries group. The recipients of multiple renal arteries group had a previous higher time on dialysis (50.3 ± 43.1 vs 46.30 ± 37.5 months, p:0.04), a longer operative time (2.43 ± 0.57 vs 2.28 ± 0.49 hours, p<0.001), a higher cold ischemia time (19h08 ± 6h05 vs 18h34 ± 6h17 hours, p:0.04) and more red blood cell transfusions (1.8 ± 0.8 vs 1.7 ± 0.8 packs, p:0.01) than the recipients of single renal artery kidney recipients. In the multiple renal arteries group, ex-vivo bench surgery techniques, in vivo sequential anastomosis and mixed techniques were used. The different options did not affect the outcomes. The rate of delayed graft function, surgical complications, length of hospital stay, acute and chronic rejections, graft loss, death were not statistically different. The follow-up was not statistically different: multiple renal arteries (8 ± 7.3 years) versus single renal artery (7.7 ± 6.6 years) group (p:0.1). The current state of the patient was not dependent on the number of arteries used.
Conclusion: Multiple renal arteries grafts were not a problem in our unit: despite of having a longer operative time, higher cold ischemia time and higher blood transfusions rate, short and long-term outcomes were comparable between groups. At this level, literature results are not consensual: prospective studies are necessary.
ТЕОРЕТИКО-МЕТОДОЛОГІЧНІ АСПЕКТИ ТА ЕМПІРИЧНЕ ДОСЛІДЖЕННЯ ВНУТРІШНЬОЇ КАРТИНИ ХВОРОБИ В КЛІНІЧНІЙ ПСИХОЛОГІЇ
Authors: Kykhtuik Oksana 
Published: July 2018

У статті здійснено теоретико-методологічний аналіз останніх досліджень феномену внутрішньої картини хвороби у вітчизняній та зарубіжній літературі. Здійснено спробу узагальнити головні наукові підходи до розуміння цього поняття. Визначено роль клінічного психолога в дослідженні та описі зазначеного феномену. Обґрунтовано основні визначення поняття внутрішньої картини хвороби, описано її структуру, типи реакцій і реагування особи на своє захворювання. Розглянуто найвідоміші методики дослідження внутрішньої картини хвороби, які використовуються для вивчення ВКХ студентами, психологами-консультантами, психотерапевтами в практиці. Нами розроблено та викладено зміст анкети-опитувальника у формі незакінченних тверджень, що може слугувати як додатковий інструмент у клінічній практиці психолога, як психолінгвістичний інструментарій. Здійснено пілотажне дослідження внутрішньої картини хвороби в людей із хронічним захворюванням нирок (хронічний пієлонефрит із нирковою недостатністю). У респондентів виявлено головні аспекти суб’єктивного ставлення до хвороби в основі емоційної, пізнавальної, мотиваційно-регулятивної сфери особистості. ВКХ у пацієнтів із хронічним захворюванням нирок постає у формі адаптації з негативними переживаннями, пов’язаними з нею, виробленням певних копінг-стратегій поведінки, реагування на приписи лікаря.
ЦІЛЕПОКЛАДАННЯ ЯК ОСНОВА КОУЧИНГУ: ТЕОРЕТИКО-МЕТОДОЛОГІЧНИЙ АНАЛІЗ ПРОБЛЕМИ
Authors: Kulchytska Anna 
Published: July 2018

У статті розкрито проблему цілепокладання як основу коучингу. Сучасна людина постійно стикається з необхідністю зміни й вибору цілей, виконання особистісних завдань, пов’язаних із кризою цінностей, пошуку власної ідентичності та осмислення життєвого шляху. Часто індивід не досягає поставленої мети або простежується проблема її постановки й визначення основних життєвих стратегій. У такому випадку одним із видів практичної допомоги є коучинг.
Дослідження має теоретико-методологічний характер. У цій праці зроблено детальний аналіз теорій цілепокладання провідних вітчизняних і зарубіжних психологів, таких як Л. Виготський, Дж. Келлі, К. Левін, О. Леонтьєв, Е. Лок, С. Рубінштейн, Т. Титаренко, О. Тихомирова, Ю. Швалб та ін. У результаті дослід­ження встановлено, що цілепокладання виступає конструктивним чин­ником людської діяльності, займає одне з провідних місць як у структурі діяльності, так і безпосередньо в процесі її реалізації; цілепокладання є визначальним чинником становлення особистості та є запорукою успішної життєдіяльності й суб’єктив­ного благополуччя; у єдиному процесі цілепокладання виокремлюємо лінії спів­відношень «мотив-ціль», «ціль-спосіб», «ціль-умови», центральним із-поміж них є зіставлення цілі та способів.
На основі результатів теоретико-методологічного аналізу проблеми ціле­покладання особистості й зіставлення їх із поняттям коучингу констатовано, що цілепокладання – це провідний процес коучингового підходу в терапевтичній діяльності психолога.
Для збільшення ефективності в процесі коучингу запропоновано дотри­муватися базових етапів коучингу. Це постановка цілі, перевірка її реальності, окреслення способів досягнення цілі, формування самомотивації й підтримки та дії досягнення.
ДОСЛІДЖЕННЯ ФАКТОРНОЇ СТРУКТУРИ ОСОБИСТІСНИХ ХАРАКТЕРИСТИК БЕЗРОБІТНИХ
Authors: Rudiuk Oleh 
Published: July 2018

У статті здійснено емпіричне дослідження факторної структури осо­бистісних характеристик безробітних. В основу цього покладено припу­щення про те, що інтегральні особистісні фактори детермінують змістовно-процесуальні й результативні параметри подолання кризи зайнятості в безробітних.
Емпіричними корелятами особистісних характеристик безробітних, що вимірювалися в цьому дослідженні, стали показники їхніх смисложиттєвих орієнтацій, особистісної самоактуалізації та особистісних атрибуцій. До шерегу показників смисложиттєвих орієнтацій безробітних увійшли цілі в житті, процес життя, результативність життя, локус контролю-Я, локус контролю-життя, осмисленість життя, рефлексивність і професійна ідентичність. У якості показників особистісної самоактуалізації безробітних визначено часову компе­тентність, опору на себе, сенситивність, спонтанність, самоповагу, само­прийняття, синергічність, пізнавальні потреби, креативність і мотивацію само­розвитку. Показниками особистісних атрибуцій безробітних визначено інтер­нальність у сфері досягнень, невдач і виробничих відносин.
У результаті факторизації визначених показників виділено факторну модель особистісних характеристик безробітних, структурно-змістовими еле­ментами якої стали фактор «інтернальної особистісної диспозиції», який відображає настановчу особистісну диспозицію на реалізацію внутрішнього локусу контролю стосовно життя й самого себе; фактор «смислової особистісної диспозиції», який відображає рефлексивну (смислодіяльнісну) по­зицію особистості в ставленні до життя; фактор «професійно-ідентифі­ка­ційної особистісної диспозиції», який об’єднав показники, релевантні загально­прийнятим критеріям самореалізації в професійній сфері.
ПСИХОСЕМАНТИЧНИЙ ПРОСТІР ПРЕКОНВЕНЦІЙНОЇ, КОНВЕНЦІЙНОЇ Й ПОСТКОНВЕНЦІЙНОЇ МОРАЛЬНОЇ СВІДОМОСТІ ОСОБИСТОСТІ
Authors: Tymosh Yuliya 
Published: July 2018

У статті відображено результати теоретичного й емпіричного дослідження різних стадій і рівнів моральної свідомості особистості студента, а також виок­ремлено психосемантичний простір цих стадій. Основна мета психосеман­тичного дослідження – реконструкція семантичних просторів – унаочнення змісту свідомості, представлення її значеннєво-смислової структури у всьому розмаїтті можливих зв’язків. Установлено, що всі проявлені стадії моральної свідомості: преконвенційний, ковенційний, постконвенційний – виявляються переважно на високому рівні. Відповідно, студенти гнучко використовують різні види моральної свідомості залежно від ситуації. Виявлено, що, демонструючи преконвенційний, конвенційний і постконвенційні стадії, студенти переважно перебувають на високому рівні їх сформованості. Спостерігаємо однакові асоціації з високою частотністю в осіб із різними стадіями моральної свідомості, серед них – совість, увічливість, чесність. Спільні семантичні універсалії моральності для цих осіб свідчать на користь одночасного вираження різних стадій моральної свідомості в осіб юнацького віку й можливості прояву цих стадій відповідно до ситуації. Водночас існують та відмінності, які виражають специфіку кожної зі стадій. Так, на преконвенційній стадії простежуємо асоціації: допомога, людина, друг, партнер, – що свідчить про важливість взаємо­корисних стосунків між людьми. В осіб із конвенційною стадією спостерігаємо асоціації: закон, правило, справедливість, – тоді як на постконвенційній стадії – добро, гідність, честь, які не траплялися на попередніх стадіях. Змістовий аналіз асоціацій підтверджує якісну інтерпретацію кожної стадії й виражає особливості моральної свідомості студентів. Перспективним уважаємо подальше дослідження моральної свідомості в контексті цілісної особистості студентів.
ОСОБЛИВОСТІ ВИЯВУ СУБ’ЄКТИВНОГО БЛАГОПОЛУЧЧЯ ЯК ПОКАЗНИКА ПСИХІЧНОГО ЗДОРОВ’Я ОСОБИСТОСТІ (НА ПРИКЛАДІ ПРАЦІВНИКІВ ДЕРЖАВНОЇ СЛУЖБИ)
Authors: Fedotova Tetiana 
Published: July 2018

У статті розглянуто проблему психічного здоров’я в рамках різних психологічних теорій особистості (А.Адлер, Б.Скіннер, Е.Еріксон, А.Бандура, А.Маслоу), виокремлено один з основних його показників – психологічне благополуччя, яке суб’єктивно виражається у відчутті щастя, переживанні позитивних емоцій, задоволеності собою і власним життям.
Емпірично визначено особливості прояву суб’єктивного благополуччя як показника психічного здоров’я працівниками державної служби з урахуванням: віку, стажу трудової діяльності та специфіки роботи. В групах працівників, яких ділили за віковим критерієм, уваги потребують такі кластери: «ознаки, які супроводжують основну психоемоційну симптоматику» та «напруженість та чутливість» – в групі осіб 30-40 років; «зміна настрою» – в групі 40-50 років; «значущість соціального оточення» та «самооцінка здоров’я» і «ступінь задоволеності повсякденною діяльністю» – в групі понад 50 років. Визначено зростання значущості кластерів «напруженість і чутливість», «ознаки, які супроводжують основну психоемоційну симптоматику» та «ступінь задоволеності повсякденною діяльністю» і пік їх прояву в осіб із стажем трудової діяльності 10-15 років; відсутність значних відмінностей у вияві кластеру «зміна настрою» в респондентів незалежно від їх трудового стажу; важливість кластерів «значущість соціального оточення» та «самооцінка здоров’я» у групі досліджуваних із трудовим стажем понад 20 років. З’ясовано, що діагностовані, які працюють з людьми, вирізняються підвищеним настроєм і оптимістичним налаштуванням на майбутнє та задоволені своєю повсякденною діяльністю. Респонденти, які працюють з документами та інформацією, окрім підвищеного настрою та оптимістичного налаштування, важливого значення надають найближчому соціальному оточенню.
PRISM BRAIN MAPPING – NEUROSCIENCE APPLICATION IN BUSINESS COACHING
Authors: Czerwiec Marta , Wujec Bozena 
Published: July 2018

The article addresses coaching as the emerging field of human development from the neuroscience perspective. Neuroscience explains human behavior in terms of activities of the brain, and therefore can make a major contribution to the effectiveness of the coaching process, as well as of the coaching relationship. Introducing neuroscientific models, methods and tools into the research in the field of coaching can raise the awareness of existing behavioral patterns of coaches as well as enhance understanding of the mechanism, which enable coaches to adapt their behaviors accordingly.
In this paper we present the results of our preliminary study on the aptitudes and characteristics, which – from the neuroscience point of view, make coaches successful. As we have based our research on the neuroscience insights, we have chosen the neuroscience-based tool, PRISM Brain Mapping questionnaire, to measure aptitudes and preferred behaviors of successful coaches. From the perspective of our research, the most important issue was to investigate the most preferred behavioral patterns among successful coaches, versus the less experienced coaches, or beginners.
Findings from our research can be useful in supporting professional development of coaches, by enabling them to assess their possible competence gap and to address it on the individual level. Now, it is scientifically proved that our brains have got plasticity, and therefore, one can change the behavioral patterns to better suit in the role of a good coach.
РЕАЛІЗАЦІЯ ПСИХОПРОФІЛАКТИЧНОГО ТА ПСИХОДІАГНОСТИЧНОГО АСПЕКТУ КЛІНІЧНОЇ ПСИХОЛОГІЇ У СФЕРІ ВИЩОЇ ОСВІТИ
Authors: Duchyminska Tamara , Khlivna Olesia , Mahdysiuk Liudmyla 
Published: July 2018

У статті досліджено психопрофілактичний та психодіагностичний аспекти клінічної психології у сфері вищої освіти, які дають змогу не лише вивчати хвору людину, а також передбачати й запобігати виникненню та розвитку багатьох психічних змін і порушень. Студентський вік розглянуто як окремий період життєвого циклу людини, у якому провідною діяльністю виступає навчально-професійна діяльність із її специфічними особливостями мети, змісту, мотивації, методів і форм організації. Виділяються навчальні стрес-фактори, які породжують негативні емоційні реакції студентів. Зокрема, головним фактором є інформаційний стрес у зв’язку з необхідністю перероблення великої кількості наукової та навчальної інформації в короткий термін. Наведено результати емпіричного дослідження актуального стану психічного здоров’я студентської молоді під час навчальної діяльності у вищому закладі освіти. Виділено показники особистісних чинників здоров’я, що включають ціннісно-смисловий компонент, атрибутивний стиль пояснення, самооцінку, акцентуації характеру, ставлення до життєвих ситуацій та показники соціальних чинників, якими є задоволеність навчальною діяльністю, референтним оточенням, здатність до ефективної комунікації. Визначено домінуючі показники актуального стану здоров’я в загальній структурі психічного здоров’я студентів й окреслено психопрофілактичне поле діяльності психолога щодо психічного здоров’я в студентському середовищі. Розроблено та апробовано комплексну психопрофі­лактичну програму роботи зі студентами вищої школи, яка спрямована на активізацію процесів самопізнання, саморозвитку, підвищення мотивації до особистісного та емоційного самовдосконалення; створення позитивного ситуаційного поля психологічної й емоційної комунікації; вироблення конструктивних стратегій навчально-педагогічної взаємодії.
Effect of Body Position on Post-Lumbar Puncture Headache and Urinary Retention After Spinal Anaesthesia in Orthopaedic Cases: Concerns in Post-Operative Ambulation and Rehabilitation
Authors: Kayastha Nirab , Joshi Amit , Kunwar Bhuwan , Khadka Santosh 
Published: July 2018

Introduction: Postural headache occurs in up to 70% of the patients who receive spinal anaesthesia. They further experience difficulty in bladder voiding. Both of these complications deter the orthopaedic patients who undergo procedures in the lower limb from having early mobilisation. It is widely suggested that a period of bed rest is necessary to avert spinal headache whereas early mobilisation aggravates the condition. The aim of our study was to compare the effect of body position on post-lumbar puncture headache and urinary retention after spinal anaesthesia in orthopaedic patients. Methods: We did a prospective randomised single-center study in a leading teaching institute of our country. There were 200 patients. Initially they were randomly divided into two groups- study and control- to see if there was any correlation between body position and PLPH. Since the body posture post-operatively was not found to be initiating factor for PLPH, whole of the 200 patients were analysed together for other criteria. Results: We had 37 patients (18.5%) who had PLPH among the 200 patients. The number of patients developing the condition in study and control groups were 17 and 20 respectively. A total of twenty-three patients (11.5%) needed catheterisation in post-operative ward, the age group mostly needing Foley’s catheter was 41-60 yrs. More patients in control group (16 out of 100) given bed rest to prevent PLPH needed urinary catheterisation.Conclusions: Body position after spinal anaesthesia does not contribute to onset of PLPH. Moreover, the incidence of urinary catheterisation was more in patients given bed rest , which delayed mobilisation. We conclude that the patients need not be given strict bed rest in supine position after the lower limb procedures to facilitate early bladder voiding and mobilisation.
Синергія культурних ідентичностей регіонів України
Authors: Yakovlev Oleksandr Вікторович 
Published: July 2018

В статті подана проблема використання теорії синергетики у культурологічних дослідженнях. Представлена стратегія синергії культурних ідентичностей регіонів України з досвіду науково-дослідної діяльності Національної академії керівних кадрів культури і мистецтв, співпраці з Одеською національною академією імені А.В. Нежданової. Ключові слова: культурні ідентичності, регіони України, синергія, коеволюція, культурний континуум України, гуманітарні стратегії, модель культурного простору.
Тема ожидания в камерних операх А. Шенберга и М. Таривердиева.
Authors: Nosulia Anatolii 
Published: July 2018

Статья посвящена рассмотрению воплощения темы ожидания в камерных операх А. Шенберга и М. Таривердиева. Прослеживаются этапы эволюции и выделяются типы камерных оперных произведений, с усилением внимания к жанровому типу монооперы. Выделяются принципы и способы работы с музыкальным и литературным материалом в камерных операх.Ключевые слова: камерная опера, моноопера, тема ожидания.
Жанровые инновации камерно-вокального цикла в творчестве Людмилы Самодаевой (на примере «Пяти историй про Хню»)
Authors: Kvasnikova Tetiana 
Published: July 2018

В данной статье проводится анализ цикла Л. Самодаевой »Пять историй про Хню», благодаря которому, данное произведение можно отнести к авторской жанровой номинации мини-моноопера. Данная жанровая форма объединила в себе черты вокального цикла и камерной оперы, что соответствует тенденции жанровой интерференции, которая активно используется современными композиторами.Ключевые слова: мини-моноопера, камерный вокальный жанр, интерференция.
Флейта в камерно-ансамблевой музыке французских композиторов первой половины ХХ века.
Authors: Sukhanova Hanna 
Published: July 2018

Статья посвящена жанровой специфике флейтовой камерно-ансамблевой музыки французских композиторов первой половины ХХ века. Рассматриваются различные принципы и модели ансамблевого взаимодействия флейты в сочинениях французских композиторов.Ключевые слова: флейтовая музыка, камерный ансамбль, жанр, стиль, ансамблевое взаимодействие.
Пятый фортепианный концерт С. Прокофьева: композиционные и исполнительские инновации
Authors: Ayisi Ayisi 
Published: July 2018

Статья посвячена рассмотрению композиционных и исполнительских инноваций в фортепианном творчестве С. Прокофьева на примере пятого фортепианного концерта. Рассматривается феномен «нового фортепиано» в контексте фортепианного инструментализма, техники и технологии композиции. Выявляются аспекты переосмысления романтической трактовки рояля в пользу естественно-ударного.Ключевые слова: фортепианный концерт, инструментализм, ударная природа фортепиано, исполнительский стиль.