bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Compensatory Strategies That Reduce Knee Extensor Demand During a Bilateral Squat Change From 3 to 5 Months Following Anterior Cruciate Ligament Reconstruction
Authors: Sigward Susan M. , Chan Ming-Sheng M. , Lin Paige E. , Almansouri Sara Y. , Pratt Kristamarie A. 
Published: June 2018

Background Decreased extensor moments in the surgical knee during bilateral squats can persist beyond 1 year following anterior cruciate ligament reconstruction (ACLR). This is accomplished using interlimb and intralimb compensations. Objectives This study sought to assess loading during squatting longitudinally, 3 and 5 months post ACLR, and to determine the extent to which interlimb and intralimb compensations contribute to reduced knee extensor moments. Methods In this controlled, longitudinal laboratory study, 11 individuals (4 male) underwent 3-D motion analysis of a squat at 3 and 5 months post ACLR. A repeated-measures multivariate analysis of variance (limb by time) assessed differences in peak knee and hip flexion angles, knee extensor moment, vertical ground reaction force, and hip-to-knee extensor moment ratio. Stepwise linear regression analysis was used to determine the contribution of interlimb (between-limb vertical ground reaction force ratio) and intralimb (within-surgical-limb hip-to-knee moment ratio) compensations to the between-limb knee extensor moment ratio. Results A significant effect of limb was observed for knee flexion angle, knee extensor moment, vertical ground reaction force, and hip-to-knee extensor moment ratio, while a significant effect of time was observed for knee extensor moment and hip-to-knee extensor moment ratio. At 3 months, the vertical ground reaction force ratio and hip-to-knee extensor moment ratio predicted the knee extensor moment ratio (R2 = 0.854, P<.001). At 5 months, the hip-to-knee extensor moment ratio predicted the knee extensor moment ratio (R2 = 0.584, P = .006). Conclusion Individuals used interlimb and intralimb compensations to reduce the knee extensor moment of the surgical limb at 3 months post ACLR. Similar reductions in the knee extensor moment at 5 months were accomplished with only intralimb compensations. J Orthop Sports Phys Ther 2018;48(9):713–718. Epub 12 Jun 2018. https://doi.org/10.2519/jospt.2018.7977
Progression in Running Intensity or Running Volume and the Development of Specific Injuries in Recreational Runners: Run Clever, a Randomized Trial Using Competing Risks
Authors: Ramskov Daniel , Rasmussen Sten , Sørensen Henrik , Parner Erik Thorlund , Lind Martin , Nielsen Rasmus 
Published: June 2018

Background It has been proposed that training intensity and training volume are associated with specific running-related injuries. If such an association exists, secondary preventive measures could be initiated by clinicians, based on symptoms of a specific injury diagnosis. Objectives To test the following hypotheses: (1) a running schedule focusing on running intensity (S-I) would increase the risk of sustaining Achilles tendinopathy, gastrocnemius injuries, and plantar fasciitis compared with hypothesized volume-related injuries; and (2) a running schedule focusing on running volume (S-V) would increase the risk of sustaining patellofemoral pain syndrome, iliotibial band syndrome, and patellar tendinopathy compared with hypothesized intensity-related injuries. Methods In this randomized clinical trial and etiology study, healthy recreational runners were included in a 24-week follow-up, divided into 8-week preconditioning and 16-week specific-focus training periods. Participants were randomized to 1 of 2 running schedules: S-I or S-V. The S-I group progressed the amount of high-intensity running (88% maximal oxygen consumption [VO2max] or greater) each week, and the S-V group progressed total weekly running volume. A global positioning system watch or smartphone collected data on running. Running-related injuries were diagnosed based on a clinical examination. Estimates were reported as risk difference and 95% confidence interval (CI). Results Of 447 runners, a total of 80 sustained an injury (S-I, n = 36; S-V, n = 44). Risk differences (95% CIs) of intensity injuries in the S-I group were −0.8% (−5.0%, 3.4%) at 2 weeks, −0.8% (−6.7%, 5.1%) at 4 weeks, −2.0% (−9.2%, 5.2%) at 8 weeks, and −5.1% (−16.5%, 6.3%) at 16 weeks. Risk differences (95% CIs) of volume injuries in the S-V group were −0.9% (−5.0%, 3.2%) at 2 weeks, −2.0% (−7.5%, 3.5%) at 4 weeks, −3.2% (−9.1%, 2.7%) at 8 weeks, and −3.4% (13.2%, 6.2%) at 16 weeks. Conclusion No difference in risk of hypothesized intensity- and volume-specific running-related injuries exists between the 2 running schedules focused on progression in either running intensity or volume. Level of Evidence Etiology, level 1b. J Orthop Sports Phys Ther 2018;48(10):740–748. Epub 12 Jun 2018. doi:10.2519/jospt.2018.8062
Analysis of Motor Control in Patients With Low Back Pain: A Key to Personalized Care?
Authors: van Dieën Jaap H. , Reeves N. Peter , Kawchuk Greg , van Dillen Linda R. , Hodges Paul W. 
Published: June 2018

Synopsis Motor control exercise has been shown to be effective in the management of low back pain (LBP). However, the effect sizes for motor control exercise are modest, possibly because studies have used a one-size-fits-all approach, while the literature suggests that patients may differ in presence or type of motor control issues. In this commentary, we address the question of whether consideration of such variation in motor control issues might contribute to more personalized motor control exercise for patients with LBP. Such an approach is plausible, because motor control changes may play a role in persistence of pain through effects on tissue loading that may cause nociceptive afference, particularly in the case of peripheral sensitization. Subgrouping systems used in clinical practice, which comprise motor control aspects, allow reliable classification that is, in part, aligned with findings in studies on motor control in patients with LBP. Motor control issues may have heuristic value for treatment allocation, as the different presentations observed suggest different targets for motor control exercise, but this remains to be proven. Finally, clinical assessment of patients with LBP should take into account more aspects than motor control alone, including pain mechanisms, musculoskeletal health, and psychosocial factors, and may need to be embedded in a stratification approach based on prognosis to avoid undue diagnostic procedures. J Orthop Sports Phys Ther 2019;49(6):380–388. Epub 12 Jun 2018. doi:10.2519/jospt.2019.7916
Recursos Genéticos Forestales
Authors: Mallén Rivera Carlos 
Published: June 2018

Los bosques y los árboles mejoran y protegen el paisaje, los ecosistemas y los sistemas de producción; brindan bienes y servicios que son esenciales para la supervivencia y el bienestar de toda la humanidad. Los recursos genéticos forestales (RGF) son el material hereditario que se encuentra dentro y entre las especies arbustivas y de los árboles que tienen un valor social, científico, ambiental o económico real o potencial. Los RGF son fundamentales para los procesos de adaptación y evolución de los bosques y los árboles, así como para mejorar su productividad.

Se espera que la población mundial actual de 7.2 mil millones alcance 9.6 mil millones hacia el año 2050. Junto con el crecimiento poblacional, se estima que aumentará también la demanda de energía y productos derivados de la madera en 40 % en los próximos 20 años. Asimismo, habrá un incremento en la demanda de diversos bienes relacionados con el ámbito forestal: alimentos, medicamentos, forraje y otros productos básicos.
Gestão escolar no ensino médio após a reforma
Authors: Maciel Giovanna Amorim , Perboni Fabio , Viegas Elis Regina 
Published: June 2018

Este trabalho tem por objetivo analisar a gestão escolar no nível do ensino médio a partir do modelo de gestão democrática estabelecida pelo arcabouço normativo-legal brasileiro, após a reforma do ensino médio, sancionada pela Lei 13.415, de 16 de Fevereiro de 2016. A opção metodológica deu-se pelo levantamento bibliográfico dentro de uma abordagem qualitativa de interpretação da produção teórica sobre a gestão no espaço educacional. Com o objetivo de investigar a gestão a partir da reforma, o texto está estruturado da seguinte forma: primeiro, adentra-se ao papel da gestão, observando os aspectos democráticos que a definem; segundo, apresentam-se as orientações normativo-legais que norteiam a gestão do ensino médio anterior à reforma, em um comparativo com as novas diretrizes e, por fim, na terceira e última parte trazemos as considerações finais e as perspectivas da pesquisa no que diz respeito a novas metas. A gestão das unidades escolares é a instância de organização e administração voltada à atividade da educação básica, abarcando suas etapas e modalidades. Tendo definido seu âmbito de atuação, a própria legislação – CF/1988 e LDB/1996 - que a determina, também estabelece como princípio que norteia a gestão democrática da educação pública. Diante disso, as orientações percebidas nos documentos nos possibilita enxergar caminhos diversos para o planejamento da estrutura de aprendizagem realizada nas instituições escolares do Ensino Médio e encontrar meios de efetivar a gestão democrática definida nas leis.
SISTEM PENDUKUNG KEPUTUSAN PENERIMAAN BERAS UNTUK KELUARGA MISKIN MENGGUNAKAN METODE SIMPLE ADDITIVE WEIGHTING DI KANTOR KEPALA DESA GUMPANG
Authors: Astika Deka Agus , Nugroho Didik , Irawati Tri 
Published: June 2018

The Gumpang Village Head Office is one of the village government offices that provide both economic and social services. In the service of the village head, there is a social program that every month there is a program for poor families, which is included in certain criteria governed by the rule of government in the village head gumpang. The all citizens are entitled to get Raskin, but only for those who belong to the poor family scope and food insecurity to support his family. For that in determining the poor family (based on criteria such as Earnings, Dependence Children, Home Conditions. Raskin program is only devoted to the poor citizens only. So as the village head is obliged to be able to select or select its citizens, to determine as the poor recipients of Raskin. Because the condition of the society is so diverse and the status of different citizens and there are various upheavals between the poor and the poor, where the citizens in the village of gumpang that look poor not necessarily poor and the citizens who look rich not necessarily rich, because citizens changed from rich to poor, poor to rich, making it difficult for village heads to determine poor families as Raskin recipients. Solution to handle the problem is to make Decision Support System used method SAW (Simple Additive Weighting). This method is chosen because this method is capable for the ranking process which will select the best alternative from a number of alternatives (poor people) The technique used in this research is with Observation, Interview and literature study The design of this system is made with Context Diagram, HIPO, DAD, inter-table relation and database design. Applications are created using PHP programming languages and databases using My SQL. The old system analysis to calculate the error rate of the old system has an error rate of 1 that is the result difference between the new system with the old system is 1 riping so that the accuracy of the new system is 90%. The system has been made capable of determining the poor based on many criteria resulting in more precise and comprehensive resultsKeywords: Raskin, Population, SAW, Decision Support System
JOHN ANDREW FOSSA: EDUCADOR MATEMÁTICO
Authors: Gutierre Liliane Dos Santos , Cardoso Wguineuma Pereira Avelino 
Published: June 2018

Descrever parte da trajetória de vida profissional do professor PhD John Andrew Fossa é uma forma de homenageá-lo e de deixar registrada a importância de seus estudos para consolidação da pesquisa em Educação Matemática na Universidade Federal do Rio Grande do Norte (UFRN), bem como a sua contribuição na formação de mestres e doutores, no âmbito do Programa de Pós-Graduação em Educação (PPGED) e o do Programa de Pós-Graduação em Ensino de Ciências Naturais e Matemática (PPGECNM), ambos da UFRN. Para o registro de parte dessa história, lançamos mão de fontes escritas, entre elas, os documentos institucionais do PPGED e do PPGECNM e de fontes orais, que por meio de entrevistas semiestruturadas (LAVILLE; DIONNE, 1999), nos permitiram reconstituir os fatos passados, cruzando-os com as informações advindas das fontes escritas, compreendendo a trajetória desse renomado professor à luz da História Cultural, que, entre outros aspectos, se interessa pelas atividades humanas e pelas relações entre o passado e o presente, uma vez que a realidade é cultural ou socialmente constituída (BURKE, 2011). Vale dizer que esse trabalho faz parte de um estudo de mestrado no qual realizamos uma descrição historiográfica, no período de 1994 a 2015, acerca dos modos de instituição e consolidação de pesquisas em Educação Matemática presentes no PPGED e no PPGECNM. Por fim, nossa metodologia de pesquisa, junto a análise das fontes, nos permitiu concluir que: (1) a linha de pesquisa Educação Matemática no PPGED da UFRN foi inserida oficialmente em função da existência dos projetos de pesquisa que estavam sendo desenvolvidos pelo professor PhD John Andrew Fossa; (2) a implantação e consolidação do PPGECNM na parte de ensino de Matemática aconteceu também em função dessas e de novas pesquisas que apontam quando da contratação, pelo Departamento de Matemática da UFRN, de mais duas professoras que pesquisavam em Educação Matemática: Dra. Bernadete Barbosa Morey e Dra. Arlete de Jesus Brito; (3) alguns egressos do PPGED e do PPGECNM, orientandos dos professores citados, não só dão continuidade às pesquisas em Educação Matemática na UFRN, como são docentes dessa, mostrando-nos o quão foi significativo ter o professor John Andrew Fossa como precursor das pesquisas em Educação Matemática no Estado do Rio Grande do Norte.
EXPERIÊNCIAS DE UTILIZAÇÃO DE ARTEFATOS HISTÓRICOS EM ATIVIDADES DE ENSINO
Authors: Oliveira Rosalba Lopes de 
Published: June 2018

Este artigo tem como objetivo apresentar experiências de uso de artefatos históricos em atividades de ensino como possibilidade de abordagem de conteúdos matemáticos, em sala de aula da Educação Básica. Trata-se de pesquisa bibliográfica realizada em livros, dissertação e outros textos que enfocaram a utilização da História da Matemática e Artefatos Históricos como recursos motivadores para desenvolver de temáticas relacionadas ao conhecimento matemático. Como respaldo teórico, foram utilizadas as ideias de D’Ambrosio (1996), Funari (2003), Lorenzato (2006), Fossa (2006), Duarte (1989), Gutierre (2003) e Mendes (2005), que permitiram evidenciar o conceito de artefatos e os aspectos significativos da utilização de artefatos históricos no ensino da matemática. As experiências ressaltadas no texto, permitiram constatar que o uso de artefatos no ensino, possibilitaram a participação ativa do aluno na resolução das atividades propostas, a construção e manipulação de materiais concretos, além do desenvolvimento de habilidades de realização de pesquisas, leituras e registros que traduziram a compreensão do conteúdo estudado.
AS PRODUÇÕES MATEMÁTICAS DE LORENZO MASCHERONI COMO FONTE PARA PRODUÇÃO DE MATERIAIS EDUCACIONAIS
Authors: Oliveira José Damião Souza de Oliveira Damião Souza , Sousa Giselle Costa de 
Published: June 2018

Neste trabalho temos o intuito de expor parte dos resultados de uma pesquisa, em que fizemos um estudo histórico bibliográfico das obras produzidas por um matemático e poeta italiano do século XVIII, a saber Lorenzo Mascheroni (1750 – 1800). Para tanto, nos apoiamos em elementos da pesquisa qualitativa do tipo bibliográfica, assim como, nos valemos de seus instrumentos e procedimentos. Desse modo, realizamos levantamento em livros e artigos de referência no tema, os traduzimos confrontando diferentes versões e analisamos seu conteúdo tendo em vista o anseio de entender e revelar as contribuições matemáticas de Mascheroni. Assim, iniciamos o presente texto com uma apresentação bibliográfica do autor mostrando sua carreira acadêmica dentro e fora da Itália e, na continuidade, apresentamos uma lista de publicações matemáticas de Lorenzo Mascheroni com intenção de divulgar fontes históricas primarias e/ou secundárias, particularmente sobre a matemática do século XVIII, para que outros pesquisadores e/ou professores da educação básica e superior possam utiliza-se de tais obras para elaboração de materiais voltados para o ensino de matemática, a exemplo da intenção original da principal obra de Mascheroni, Problemas para agrimensores com varias soluções, que foi incluída como livro didático utilizado nas aulas do curso de matemática elementar da universidade de Pavia. Como resultado, além de revelar a Geometria feita só com compasso, também chegamos a publicações de Mascheroni relacionadas a outros campos e níveis de ensino, como por exemplo, os textos que caminham por estudos do cálculo diferencial e integral, no estudo do cálculo infinitesimal e ainda temos obras como a coletânea de problemas destinados ao estudo para agrimensores. Portanto, concluímos que sua vasta produção abarca vários aspectos da matemática e sua relação com o ensino que aliás teve reconhecimentos. De fato, temos em uma das obras a apresentação da constante de Euler-Mascheroni, fato que foi reconhecido por sua fundamental contribuição na área da análise matemática, porém seus estudos não se limitam ao estudo do cálculo infinitesimal já que também tratam de Geometria.
ЗНАЧЕННЯ КОМУНІКАТИВНОЇ КОМПЕТЕНТНОСТІ У ПРОФЕСІЙНОМУ СТАНОВЛЕННІ МАЙБУТНІХ ПСИХОЛОГІВ
Authors: Puz Iryna , Shevchenko Oksana 
Published: June 2018

Стаття присвячена розкриттю значення комунікативної компетентності у професійному становленні майбутніх психологів. Проаналізовано особливості професійного становлення майбутніх психологів на етапі професійного навчання, розкрито поняття комунікативної компетентності, висвітлено особливості прояву комунікативної компетентності у професійній діяльності психологів, визначено умови формування комунікативної компетентності у майбутніх психологів під час професійного становлення. Проведено емпіричне дослідження особливостей розвитку комунікативної компетентності у майбутніх психологів. Встановлено, що студенти-психологи старших курсів мають більш високий рівень комунікативної компетентності у порівнянні зі студентами молодших курсів.
Ключевые слова: професійне становлення, професійне навчання, майбутні психологи, комунікативна компетентність, комунікативні знання, вміння та навички.
СПІЛКУВАННЯ ЯК ОСНОВА ПСИХОЛОГО-ПЕДАГОГІЧНОЇ ВЗАЄМОДІЇ СУБ’ЄКТІВ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ
Authors: Slobodianyk Natalia 
Published: June 2018

У статті аналізуються результати теоретичного дослідження проблеми актуалізації ролі спілкування як основи психолого-педагогічної взаємодії. На основі використання методів наукового аналізу розроблених теорій з проблем спілкування розкриваються основні функції педагогічного спілкування, виокремлюються групи педагогів з точки зору інтенсивності їх спілкування з учнями. Педагогічне спілкування розглядається як професійне спілкування педагога з усіма учасниками навчально-виховного процесу, спрямоване на створення оптимальних умов для здійснення мети, завдань виховання і навчання. Професійне педагогічне спілкування передбачає високу його психологічну культуру, яка засвідчує вміння педагога реалізовувати свої можливості у спілкуванні з іншими людьми, здатність сприймати, засвоювати, передавати зміст думок, почуттів, прагнень у процесі навчання і виховання. Визначається провідна роль учителя в педагогічному спілкуванні. Підкреслюється, що успішне педагогічне спілкування в процесі взаємодії учителя й учнів потребує від нього певних психологічних якостей та здібностей. Серед показників особистісного плану найбільше значення мають комунікативні схильності, здібності, знання, уміння, навички тощо. На результативність педагогічного спілкування впливають такі показники індивідуально-особистісного плану, як інтереси, рівень підготовки, звички учителя та учня. Провідним компонентом педагогічного спілкування є емоційні переживання, які охоплюють усі інші складові – наочні уявлення, судження тощо. У статті обґрунтовується ключова роль мовлення як основного засобу педагогічного спілкування, аналізуються типи міжособистісної педагогічної взаємодії, стилі педагогічного спілкування. Розглядаються особливості спілкування між учителем і учнем на рівні суб’єкт-суб’єктних відносин.
Ключові слова: спілкування, педагогічне спілкування, професійне спілкування, стилі спілкування, психолого-педагогічна взаємодія, педагогічний процес, типи взаємодії, суб’єкти взаємодії.
ВПЛИВ ІНФОРМАЦІЙНО-КОМУНІКАЦІЙНИХ ТЕХНОЛОГІЙ НА ФОРМУВАННЯ КЛІПОВОСТІ ІНДИВІДУАЛЬНОЇ ТА СУСПІЛЬНОЇ СВІДОМОСТІ
Authors: Chuyko Halyna , Chaplak Yan 
Published: June 2018

Стаття присвячена теоретичному аналізу специфіки впливу інформаційно-комунікативних технологій на формування кліпової свідомості (індивідуальної та суспільної) та кліпового мислення як її складової.
Констатується, що кліповий характер інформаційного середовища дозволяє використовувати досить багато маніпулятивних технологій цілеспрямованого соціально-психологічного впливу, перевантажуючи мозаїчністю інформаційно-комунікативні марафони задля нав’язування «потрібного» смислу сприйняття того чи іншого інформаційного контексту.
Визначена роль кліпової хаотичності подачі інформації у ЗМІ та Інтернеті у формуванні кліпового мислення, як складової кліпової свідомості, та психологічні особливості його прояву.
Зроблено висновок, що кліпове мислення вже стало частиною інформаційного простору та сучасного життя і світовідчуття людини, а зростаючий і швидкий потік інформації, в якому необхідно відшукати потрібне, ставить перед сучасною людиною вимогу адаптуватися до вимог ситуації, розвиваючи не лише швидкість сприйняття інформації, але й здатність вирізняти у безперервно змінюваному потоці важливе.
Ключові слова: кліпове мислення, інформаційно-мережева комунікація, соціальний вплив, інформаційна технологія, кіберпростір, кліпова хаотичність.
ОСОБЛИВОСТІ СОЦІАЛЬНОЇ ПЕРЦЕПЦІЇ У СТУДЕНТСЬКОЇ МОЛОДІ (ГЕНДЕРНИЙ АСПЕКТ)
Authors: Demianiuk Olena , Kosareva Oksana 
Published: June 2018

В статті висвітлено гендерні особливості соціальної перцепції у студентської молоді. Термін «соціальна перцепція» у загальному вигляді означає формування у свідомості людини образу іншого. Зміст поняття включає сприймання не тільки фізичних властивостей об’єкта, а також його внутрішніх характеристик: намірів, думок, здібностей, емоцій, установок, цінностей тощо. Доведено, що існує зв’язок між такими гендерними характеристиками особистості, як фемінність, маскулінність, андрогінність та соціальною перцепцією. Для представників обох статей є притаманними гендерні соціальні стереотипи і установки, які, з одного боку, базуються на гендерних особливостях, а з іншого – підкріплюючись соціальним оточенням, призводять до прояву ще більших гендерних відмінностей в сприйманні оточуючого світу, що в свою чергу може призводити до непорозумінь та конфліктів між чоловіками та жінками.
Ключові слова: соціальна перцепція, гендерні стереотипи, студентська молодь.