bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Espécie & Monstro
Authors: Valentim Marco Antonio 
Published: June 2021

O ensaio investiga o conceito darwiniano de espécie a partir de A origem das espécies e de algumas de suas versões científicas e filosóficas. O objetivo principal é demonstrar o caráter essencialmente problemático do conceito, cujo estatuto oscila, no plano lógico, entre a categoria e a imagem, e, no plano vital, entre tipo e aberração. Argumenta-se para tanto que a teoria darwiniana da evolução da vida comporta uma teratologia, segundo a qual origem das espécies é pensada como potencial de diferenciação das formas vivas, sendo a monstruosidade o seu caráter mais originário. Por fim, conclui-se com a hipótese metafísica, inspirada pelo neoevolucionismo, e aplicada retroativamente Ã teoria darwiniana, de que as espécies naturais, enquanto formas de vida, são obra da imaginação metabólica e simpoiética dos viventes.
Nem a Favor, nem Contra, Bem ao Contrário
Authors: Lacour Philippe Claude Thierry 
Published: June 2021

O que significa o movimento social dos « coletes amarelos » (gilets jaunes) que desafia o poder na França há mais de um ano? Essa « revolta das rotatórias » já é o principal movimento popular na França desde 1968, e até talvez de 1936, mas ela se deixa dificilmente definir. Efetivamente, tem manifestantes de esquerda e de direita, de todos os gêneros e lugares do país, todas as idades e categorias sócio-profissionais. Diante desse desafio, defendo que tal revolta não se iguala ao movimento social brasileiro de 2013, que evoluiu gradualmente para a extrema direita. De fato, mesmo que tivesse começado com reivindicações em torno do custo de vida (gasolina, poder de compra, taxas), evoluiu fortemente em favor de uma conscientização multiforme, até se definir hoje como um movimento constituinte, que ambiciona uma reformulação do pacto social de base da nação francesa. É então sem exagero nem lirismo que se pode falar de um movimento revolucionário. Ora, resta saber o que estamos a ponto de rejeitar para inventar um mundo novo. Defenderei a hipótese de que o povo Francês tenta se libertar de uma situação quase colonial imposta pela União Européia.
Kant en tant que Philosophe de la Science de la Nature
Authors: Alves Pedro M. S. 
Published: June 2021

Nous commençons par souligner les trois innovations kantiennes qui mettent la philosophie théorique sur une nouvelle voie. Premièrement, une nouvelle forme de la Philosophie théorique, présentée non plus comme une théorie directe de la nature, mais comme une enquête réflexive de la science mathématique de la Nature comme un fait primitif. Deuxièmement, la méthode transcendantale, comme détermination réflexive-régressive des conditions subjectives de possibilité de la connaissance des objets en général. Troisièmement, le rôle central joué par la science newtonienne de la nature. Après cela, je discute de la réévaluation logico-positiviste du récit de Kant Ã la lumière de la relativité générale d'Einstein et de la réplique de Cassirer, soulignant avec ce dernier la nécessité d'une révision des thèses de Kant sur l'espace, sans toutefois abandonner la posture transcendantale kantienne et sa théorie de la constitution de quelque chose comme objet de connaissance. Enfin, nous concluons par quelques remarques qui visent Ã une esthétique transcendantale renouvelée qui serait capable d’absorber la théorie de l’espace-temps que la physique d’Einstein a mise en avant.
ПСИХОЛОГІЧНІ ЗАСАДИ ЛЮДСЬКОЇ ЕКОДЕСТРУКТИВНОСТІ: «TEDEUM VITE» ЧИ КОЛЕКТИВНЕ «МОРТІДО»
Authors: Попик Олег 
Published: June 2021

Метою представленого дослідження є спроба осмислення екодеструктивної діяльності людини крізь призму досягнень психологічної науки. Зокрема, витоки людської екодеструктивності запропоновано шукати у потязі до руйнування, що визначено як мортідо.
Методами дослідження є аналіз, узагальнення та систематизація теоретичних джерел вітчизняних і зарубіжних учених з питань психологічних витоків деструктивності та агресії, в т.ч. у ставленні до навколишнього середовища.
Результати. На основі екстраполяції даних щодо причин міжособистісної агресивної поведінки, сформовано висновки, що деструктивність у ставленні до навколишнього середовища може виявлятися більш наявно, коли вона є прихованою за ширмою інституцій, тобто реалізуватися деперсоніфіковано, за умови, що довкілля посідає роль «об’єкта». Визначено, що об’єктивізація довкілля, деперсоніфікація в питаннях управління довкіллям, а також завуалювання загрозливих наслідків екодеструктивних проявів постають основними психологічними чинниками, що становлять підґрунтя метафізики антропогенної діяльності. Деструктивність розглянуто через руйнування, як глибоко екзестенційний процес, що характеризує й супроводжує буття людини, а також через категорію свободи. Визначено, що свобода детермінувала дебіологізацію людини та створила певний емоційний вакуум, відчуття порожнечі та втраченого минулого, і цей травматичний досвід в еволюційному вимірі призвів до формування не тільки аутодеструктивності, але й потягу до руйнування середовища свого існування. Запропоновані інструменти скорочення екодеструктивних впливів, зокрема самокорекція й самоусвідомлення в процесі реалізації управлінських рішень, як атрибут персоніфікації в питаннях управління якістю довкілля.
Висновки. Виявлено, що антропогенний вплив є деструктивним в тому випадку, коли ця діяльність невиправдана або ж нелімітована, тобто порушує природний фон чи усталені механізми саморегуляції і підтримки гомеостазу в екосистемах, саме тому важливою є демаркація предметного поля й окреслення перспектив мінімізації екодеструктивних проявів виключно через усвідомлення психологічних механізмів, що лежать в основі невиправданого руйнування людиною себе та середовища свого існування, а не будь-якої діяльності, що може мати певний вплив на стан довкілля.
ОСОБЛИВОСТІ ДЕТЕРМІНАЦІЇ ГОТОВНОСТІ ДО ЗМІН СЕРЕД МАЙБУТНІХ УКРАЇНСЬКИХ ПРАВООХОРОНЦІВ
Authors: Стояцька Ганна 
Published: June 2021

Мета. У статті досліджено проблему психологічних чинників сприйняття змін майбутніми українськими поліцейськими. Метою дослідження стало доведення концептуальної гіпотези про існування низки психологічних чинників, що здатні впливати на рівень готовності до змін серед курсантів, які здобувають вищу освіту і проходять підготовку до роботи в Національній поліції України.
Методи. В ході дослідження було застосовано факторний аналіз (factor analysis, component analysis) з основними методами, що були використані при побудові факторної моделі – метод головних компонент (Principal Component Analysis) та метод обертання (Varimax із нормалізацією Кайзера).
Результати. На прикладі вибірки курсантів, які навчаються в українських закладах вищої освіти із специфічними умовами навчання, проведено дослідження тих психологічних чинників, які зумовлюють сприйняття змін особистістю. В дослідженні використано 8 методик та 13 показників. Вперше для дослідження готовності до змін серед майбутніх правоохоронців застосовано визначення рівня мислення зростання та імпліцитних теорій навчання (за методиками C. Dweck). Результати дослідження стали основою для проведення факторного аналізу для зниження розмірності та виділення компонентів, що визначають структуру взаємозв’язку між досліджуваними показниками. В ході дослідження було вдосконалено уявлення про готовність до сприйняття змін майбутніми працівниками правоохоронних органів через емпіричну верифікацію таких її детермінант як професійна мотивація, відкритість новому досвіду, мотивація до успіху, соціальна адаптивність. Також було доповнено комплексне розуміння основних психологічних чинників, що впливають на формування готовності сприймати зміни молодими правоохоронцями.
Висновки. До висновків дослідження можна віднести встановлення того факту, що в структурі особистості майбутнього правоохоронця можна виділити два ортогональних фактори (компоненти), детермінованих різними наборами змінних. Отримані компоненти було визначено як проактивну та реактивну складову особистості щодо готовності сприймати зміни та реагувати на них.
МЕДІА-РЕЛІГІЙНІСТЬ ЯК НОВА ФОРМА ПРОЯВУ РЕЛІГІЙНОЇ СВІДОМОСТІ: ПСИХОЛОГІЧНИЙ АНАЛІЗ ФЕНОМЕНУ
Authors: Коструба Наталія 
Published: June 2021

Мета. У статті здійснено теоретичний аналіз психологічних особливостей медіа-релігійності як нової форми прояву релігійної свідомості.
Методи. Для реалізації мети дослідження були використані методи теоретичного наукового пошуку: аналіз, синтез, узагальнення, психологічне моделювання.
Результати. Аналіз українських та закордонних праць щодо психологічних аспектів медіа-релігійності дозволив окреслити особливості цього феномену, визначити його структурні компоненти. Науковці описують загальні риси медіа-релігійної картини світу, серед яких масштабність, гіпер символічність, орієнтація на сьогодення, емоційна насиченість повідомлень. Релігія у медіа виконує просвітницьку, комунікативну, терапевтичну та популяризаційну (рекламну) функції. Медіа-релігійність - це нова форма релігійної діяльності та функціонування релігійної свідомості, яка виникла завдяки розвитку масової культури та засобів масової інформації. Така релігійність особистості має мережеві принципи комунікації, розмиває кордони між сакральним, ритуальним і секулярним, світським, змінює релігійну ідентичність особистості. Медіа-релігійність дає можливість брати участь у онлайн службах із будь якої точки світу і, таким чином, дає можливість обрати релігійний напрямок, не прив'язуючись до певної території чи країни. Медіа-релігійність має трьох компонентну структуру: когнітивний (проявляється як раціональний чи ірраціональний), емоційно-мотиваційний (орієнтація на зовнішні чи внутрішні цінності) та поведінковий (діяльність релігійна активна чи пасивна).
Висновки. Загалом, можна підсумувати, що медіа-релігійність є закономірним проявом процесу переходу релігії у інформаціне суспільство. Перспективи подальшого вивчення проблеми вбачаємо із розробкою стандартизованого опитувальника дослідження особливостей медіа-релігійності особистості.
Pasar Rakyat untuk Peningkatan Ekonomi Lokal
Authors: Fitriawan Wawan 
Published: June 2021

Tujuan pendampingan dalam kegiatan pengabdian masyarakat ini adalah untuk merintis terbentuknya pasar rakyat yang diharapkan mampu meningkatkan ekonomi masyarakat desa. Kegiatan ini dilaksanakan di Desa Cibogo, Kecamatan Cisauk, Kabupaten Tangerang. Metode yang digunakan dalam kegiatan ini terdiri dari dua tahap, yaitu Focus Group Discussion untuk mendapatkan informasi tentang potensi dan peluang usaha yang dapat dikerjakan. Selanjutnya terdapat pendampingan langsung, yaitu dengan mendampingi masyarakat Kampung Kedokan dalam merealisasikan rencana kegiatan yang telah disepakati. Secara menyeluruh, kegiatan pengabdian kepada masyarakat belum mendapatkan hasil yang diharapkan di awal perencanaan karena kondisi Pandemi Covid-19. Kegiatan yang telah dilaksanakan telah memberikan manfaat sosial bagi masyarakat desa, yaitu hadirnya ruang terbuka hijau yang dapat digunakan sebagai fasilitas bersosialisasi antar warga.
Mind-Matter Entanglement Correlations: Blind Analysis of a new Correlation Matrix Experiment
Authors: Grote Hartmut 
Published: June 2021

The work reported here is a rigorous conceptual replication of the so-called “Correlation-Matrix” experiment by an independent author. The experiment has been built from scratch with new hardware and software, testing 200 participants that have spent about half an hour each trying to ‘influence’ a physical random process visualized for feedback. The analysis software has been conceptualized following a strict blind analysis protocol. Blind analysis is a more rigid form of pre-registered analysis, in which the complete analysis software is written and tested before the data is actually analysed for the effect under study. The unblinding of the analysis, also called ‘opening of the box’ of the experiment described here has been performed live at the PA convention 2019 in Paris.
The main result was found to be not statistically significant and fell well within the expected random distribution of possible results. A second experiment, also following a blind analysis protocol, included questionnaires that were correlated with the participants’ performance to ‘influence’ the physical random process (the main psi task). This yielded a probability of p=0.06 to have occurred by chance, under a null hypothesis. A post-hoc analysis of the hit rate for the psi task across all participants, which is mathematically independent from the correlation analysis, yielded a probability of p=0.06 as well, to have occurred by chance. Three unexpected anecdotal incidences that occurred during the execution of the experiment and the testing and actual analysis of the data may add to the canon of oddities and trickster-like effects sometimes reported in parapsychology research.
The Need for Negativity
Authors: Braude Stephen 
Published: June 2021

Several of my recent Editorials have dealt with terminological/conceptual errors and confusions that have been all too prevalent among psi researchers. In this Editorial, I want to consider a related issue often raised about parapsychological concepts and explanation.
Probably we’ve all heard the complaint that parapsychology’s core concepts have only been defined negatively, with respect to our present level of ignorance—for example, taking “telepathy” to be “the causal influence of one mind on another independently of the known senses.” Perhaps some of you have even expressed that complaint yourselves. Of course, the assumption underlying those complaints is that this definitional strategy is a problem. However, it seems like a perfectly reasonable procedure to me, and I can easily accept the possibility that we might eventually learn enough about phenomena so defined that we can later construct better, detailed, and more informative analytical definitions.
But at least as far as psi research is concerned, I consider it presumptuous—at our present (and considerable) level of ignorance—to proceed any other way. We hardly have the barest hint, based on all the available data, as to what psi is doing in the world (i.e., both inside and outside the lab). In fact, formal, experimental evidence has been particularly unilluminating. It has barely succeeded, if it’s succeeded at all, in convincing parapsychological fence-sitters that there are any genuine paranormal phenomena to study (I’ve explored some reasons for this in Braude, 1997). And it certainly hasn’t shed light on how pervasive, extensive, and refined psi effects might be, or whether effects of radically different magnitudes would be the result of substantially different processes. At best, typical quantitative research examines only straitjacketed expressions of phenomena that non-laboratory evidence suggests occur more impressively (if not flamboyantly) “in the wild.” So it strikes me as appropriately modest and circumspect to define “PK” (for example) as “the effect of an organism on a region r of the physical world without any known sort of physical interaction between the organism's body and r.” (For additional specific parapsychological definitions, see Braude, 2002).
Percepción de riesgos a la salud frente al cambio climático en México
Authors: Gran Castro Juan Alberto , Ramos de Robles Silvia Lizette 
Published: June 2021

English Abstract:
The objective of this article is to analyze the perceptions of those who live in a context of marginalization and urban poverty as to their awareness of any risks to health and well-being associated with climate change. The methodological framework for this study was qualitative and ethnographic. The main sources of information were semi-structured interviews with residents of El Colli, located in Zapopan, Jalisco, Mexico who are parents. We conclude that there are climate change-induced environmental regional particularities that result in unequal conditions of vulnerability and a greater occurrence of risk events for populations in marginalized and poor areas. Thus, we argue that the theoretical and methodological references that consider local knowledge are key to enabling adaptation measures aimed at social welfare.Spanish Abstract:
El objetivo de este artículo es analizar la percepción sobre riesgos a la salud y el bienestar asociados al cambio climático, a partir de las experiencias cotidianas de vivir en un contexto de marginación y pobreza urbana. La perspectiva metodológica fue de carácter cualitativo y de cohorte etnográfi co, cuya principal fuente de información fueron entrevistas semiestructuradas a los padres y madres de familia, habitantes de El Colli, ubicado en Zapopan, Jalisco, México. Concluimos que las
particularidades regionales a escala local enfrentan impactos específicos asociados al cambio climático según las condiciones desiguales de vulnerabilidad entre la población y la ocurrencia de eventos riesgosos. Así, sostenemos que los referentes teórico-metodológicos que consideren el conocimiento local son clave para propiciar medidas de adaptación encaminadas al bienestar social.French Abstract:
L’objectif de cet article est d’analyser la perception des risques pour la santé et le bien-être liés au changement climatique à partir des expériences quotidiennes de vie dans un contexte de marginalisation et de pauvreté urbaine. La méthodologie adoptée s’appuie sur une cohorte qualitative et ethnographique, dont la principale source sont des entretiens semi-structurés avec des parents résidant à El Colli, situé à Zapopan, au Jalisco, Mexique. Nous concluons que le changement climatique a des répercussions spécifiques en fonction des particularités régionales à l’échelle locale, notamment des conditions inégales de vulnérabilité de la population et de la survenue d’événements à risque. Ainsi, nous soutenons que les références théoriques et méthodologiques qui prennent en compte les connaissances locales sont essentielles pour promouvoir des mesures d’adaptation visant le bien-être social.
Ciudades turísticas: ¿sostenibles? Caso Cancún
Authors: Aguiar Alayola Pilivet , McCoy Cador Christine , Zárraga Cano Lucila 
Published: June 2021

English Abstract:
The city of Cancun, Quintana Roo, Mexico, is characterized by its tourism activity due to the tourist attractions it offers. The objective of this research is to determine the level of sustainability according to urban, environmental, fiscal, and tourism dimensions. The research methodology consists of results obtained from the model for measuring sustainability and quality of life for tourist cities, through secondary and primary data, and through an exploratory study on a sample of 416 inhabitants of the city of Cancun, Quintana Roo. The results show that Cancun has areas for improvement to contribute to sustainability.Spanish Abstract:
La ciudad de Cancún, Quintana Roo, México, se caracteriza por su actividad turística, debido a los atractivos turísticos que ofrece. El objetivo de esta investigación es determinar el nivel de sostenibilidad de las dimensiones urbana, ambiental, fiscal y turística. La metodología de investigación son los resultados obtenidos a partir del modelo de medición de la sostenibilidad y calidad de vida para ciudades turísticas, a través de datos secundarios y primarios, mediante un estudio exploratorio a una muestra de 416 habitantes de la ciudad de Cancún, Q. Roo. Los resultados arrojan que Cancún tiene áreas de mejora para coadyuvar a la sostenibilidad.French Abstract:
La ville de Cancun, au Quintana Roo, Mexique, se caractérise par son activité touristique, en raison des aĴ ractions qu’elle offre dans ce domaine. L’objectif de cette recherche est de déterminer le niveau de durabilité des dimensions urbaine, environnementale, fiscale et touristique. La méthodologie s’appuie sur les résultats obtenus à partir d’un modèle de mesure de la durabilité et de la qualité de vie des villes touristiques obtenu à travers des données secondaires et primaires pour une étude exploratoire d’un échantillon de 416 habitants de la ville de Cancun. Les résultats montrent que Cancun présente des domaines à améliorer pour contribuer à la durabilité.
Каменная икона Богоматери «Одигитрии» Смоленской XV века из собрания Сергиево-Посадского музея-заповедника: новые данные
Authors: Токарева Татьяна Юрьевна , Холодкова Нина Викторовна 
Published: June 2021

Из настоящей статьи читатель узнает непростую историю уникального экспоната из собрания Сергиево-Посадского музея-заповедника. Речь идёт об иконе Богоматери «Одигитрии» Смоленской - едва ли не единственной в стране каменной иконе XV в. Признанная в XVIII веке чудотворной, она стала главной святыней специально построенного на территории Троице-Сергиевой лавры храма в её честь. Эта икона получила со временем несколько ценных и изысканных украшений. Об этих предметах и их вкладчиках впервые приводятся подробные сведения в данной статье. Также впервые освещается история иконы и оклада в советский период (в частности, рассказывается о реконструкции утрат на иконе (головы младенца), передаче оклада в Гохран и его возврате). В настоящее время в исторической экспозиции музея впервые за последние 100 лет икона и отреставрированный оклад показаны единым комплексом.
This article tells the reader the complicated story of a unique exhibit from the collection of the Sergiev Posad Museum-Reserve. It is about the icon of the Mother of God "Hodegetria" of Smolensk - perhaps the only stone icon of the XV century in the country. Recognised as miraculous in the XVIII century, it became the main sacred thing of the temple in its honour built on the territory of the Trinity-St. Sergius Lavra. This icon has received several valuable and exquisite decorations over time. These items and their contributors are detailed for the first time in this article. The history of the icon and the case in the Soviet period is also covered for the first time (in particular, the reconstruction of the losses on the icon (the head of the child), the transfer of the case to the Gokhran and its return). Now for the first time in the last 100 years, the icon and the restored case are displayed as a single complex in the museum's historical exposition.
Khedas in South-Eastern Bengal: Colonialism and Wildlife 1765-1810
Authors: Chatterjee Baijayanti 
Published: June 2021

Abstract
This article examines the colonial impact on wildlife in the region of Bengal in the late eighteenth century. Taking the English East India Company's engagement with the Indian elephant as a point of entry into colonial environmental practices, the article focuses on the kheda or elephant-catching operations in the three districts of Sylhet, Chittagong and Tipperah. Unlike the tiger, which was classified as dangerous and decimated during the colonial era, the elephant was less liable to be killed on account of its military utility, but was caught and domesticated in large numbers. The article argues that the EIC, following pre-colonial traditions and Mughal practices, attempted to control the channels of supply of the animal in the three above-mentioned areas, but in doing so they were perennially dependent on local agency and native expertise. Depending on the native tracksmen, elephant-keepers and traders, the EIC officials acquired their knowledge on the elephant and the Indian environment largely through indigenous collaboration and initiated global transfers of knowledge between the coloniser and colonised environments.