bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Comparison of Fracture Resistance of Two Resin-based Sealers to Root Canal Walls: An In Vitro Study
Authors: Singh Pankaj , Ranjan Shashi , Issar Rashmi , Saurav Shashank , Kar Suman , Bera Swarupananda 
Published: February 2021

ABSTRACT

Aim and objective
In the present study, the prepared roots obturated by gutta-percha/AH plus and Resilon/Epiphany were tested and compared for fracture resistance. The study also does a scanning electron microscope (SEM) evaluation of the adaptability of these obturating materials to root canal walls.

Materials and methods
One hundred extracted mandibular premolars were decoronated and the dimensions of the roots were standardized. Each root was prepared to a size of #25 with 6% taper. Roots were gauged after preparation and those requiring more preparation were discarded. Seventy-seven prepared roots were finally selected for the study. The samples were then divided into three groups. Group I with 25 specimens was control group in which no obturation was performed, group II with 26 specimens was obturated by gutta-percha/AH plus sealer, and group III with 26 specimens was filled by Resilon/Epiphany. The method for obturation was cold lateral condensation. The samples were then stored at 100% humidity for 2 weeks. One random sample from groups II and III was subjected to SEM analysis. Groups I, II, and III were then subjected to vertical loading in Instron machine. One-way analysis of variance (ANOVA) test and Tukey's multiple comparison test were used for statistical analysis.

Results
Group III exhibited the maximum fracture resistance as compared to groups I and II. The least mean fracture resistance of 370.05 N was seen in group II and the maximum mean fracture resistance of 481.05 kN was observed in group III. One-way ANOVA and Tukey's multiple comparison test between groups I, II, and III, group III showed a highly significant resistance to fracture as compared to groups I and II (p < 0.0001). Scanning electron microscope microphotographs showed a better adaptation of Resilon/Epiphany as compared to gutta-percha/AH plus to the root canal.

Conclusion
The Resilon/Epiphany on obturation of root canals creates a monoblock by penetrating inside the dentinal irregularities, which strengthens the root and provides fracture resistance. This fracture resistance was significantly higher in the present study as compared to groups I and II.

Clinical significance
In the present study, Resilon/Epiphany when used to obturate the prepared canals showed a promising result both in terms of fracture resistance and adaptability to root canal walls. This paves a way for the use of this combination of obturating material not only to strengthen the compromised root strength in clinical scenario but also providing an increased sealing ability which will contribute to the success of root canal treatment.
How to cite this article
Issar R, Ranjan S, Saurav S, et al. Comparison of Fracture Resistance of Two Resin-based Sealers to Root Canal Walls: An In Vitro Study. J Contemp Dent Pract 2020;21(11):1253–1257.
Do the Renal Function Parameters of Serum and Salivary Urea and Creatinine Alter in Smokeless Tobacco Chewers? A Case&ndash;Control Study
Authors: Basavarajappa Suman , LNU Shahira 
Published: February 2021

ABSTRACT

Aim
To evaluate and correlate the salivary urea and creatinine levels to the serum levels in smokeless tobacco (SLT) chewers.

Materials and methods
The present study included 60 subjects, 30 SLT chewers, and 30 controls aged between 20 years and 60 years. Serum and salivary urea and creatinine levels were estimated using Berthelot-urease method enzymatic colorimetric method and modified Jaffe's method, respectively.

Results
The mean salivary urea, mean serum, and salivary creatinine levels were higher in SLT chewers (33.77 ± 15.04, 0.76 ± 0.17, and 0.17 ± 0.07 mg/dL, respectively) than controls (32.3 ± 14.73, 0.67 ± 0.15, and 0.13 ± 0.05 mg/dL, respectively). Although serum and salivary urea showed a strongly positive correlation (r = 0.654, p < 0.001**) among SLT chewers and controls, no correlation was noted for serum and salivary creatinine (r = 0.098, p = 0.606). Receiver operating curve (ROC) analysis revealed better sensitivity and specificity of serum and salivary creatinine than for urea among both SLT chewers and controls.

Conclusion
Salivary urea, serum, and salivary creatinine levels were higher among SLT chewers than controls showing that SLT can be nephrotoxic.

Clinical significance
Smokeless tobacco chewers can be assessed for early renal damage caused by the tobacco products using salivary parameters of urea and creatinine so that they can be counseled for the risk of renal diseases and referred appropriately.
How to cite this article
Basavarajappa S, Shahira. Do the Renal Function Parameters of Serum and Salivary Urea and Creatinine Alter in Smokeless Tobacco Chewers? A Case–Control Study. J Contemp Dent Pract 2020;21(11):1222–1228.
VARIOUS THEORIES OF INTERPRETATION OF HADITH
Authors: Bahanan Abdulloh 
Published: February 2021

Hadith functions as an explanation of the Qur'an Karim, Hadi th The Prophet appeared in accordance with his position as the guidance of the Companions in the context of his time. As long as the circumstances and background of the lives of the Companions are different, the instructions given by the Prophet can be different too. Meanwhile, the Companions also interpret the hadith of the Prophet according to their respective capacities, so that the conclusions are also different. When this understanding is accepted, the consequence is that some of the hadiths of the Prophet temporal and contextual. Hadith is the interpretation of the Prophet which is meant to be the guidance of the Companions in practicing the verses of the Qur'an. Thus, the study of the hadith contexts is, in fact, a very important aspect in our attempts to grasp the meaning of a hadith, to which we then practice. Unfortunately, the contextual approach to hadith the Prophet. have not received much attention from the Muslims or even accused of reduction efforts hadith.
The contextual approach to hadith means to understand the hadith based on its relation to events and situations when it is spoken, and to whom h} adith is addressed. That is, the hadith of the Prophet should not be captured by meaning and meaning only through the editorial outward, without relating it to the contextual aspects. contextual approach is a method of understanding hadith that should be developed by the Muslims in relation to a better understanding of religious teachings.
THE CONCEPT OF COUNTRY IN ISLAM BY PERSPECTIVE IMAM MAWARDY
Authors: - Nashiruddin 
Published: February 2021

Al-Mawardi is one of the famous Islamic thinkers, He is also a prominent figure of the Shafi'i school. he became Supreme Court Justice (Qadi al-Qudat) in the Abbasid government when Al-Qadir came to power. Yet he is a prolific writer. Quite a lot of his work in various branches of science: ushul fiqih, fiqih, hadith, tafsir, fiqih siyasah (constitutional). Through fiyih siyasah this name stands out. One of his famous works and referred to political science and government is his book "al-Ahkam al-Sulthoniyyah".
In his book Al Mawardi discusses the principles of statehood such as: the position of the caliph and his conditions, the manner of his appointment, the relationship between the state and the people, the basic foundation for a state to stand, and also about the dismissal of the caliph (when a caliph is derived from his position) and other issues related to the constitution.
Rhesus incompatibility in pregnancy: a case report
Authors: Sungkar Ali , Surya Raymond 
Published: February 2021

Introduction: Hemolytic disease of the fetus and newborn (HDFN) occurs due to the destruction of red blood cells, which the most common cause is rhesus incompatibility. This study aims to present a case of Rhesus incompatibility in pregnancy without a clinically significant effect on the baby.
Case: A-38-years-old Indonesian woman with gravida 4 para 3 (G4P3A0), 32 weeks of gestational age came to the emergency department due to vaginal bleeding. On blood typing, she had an A-negative (A-) blood type. Her husband and all three of their children had O-positive (O+) blood type. The patient underwent a cesarean section due to recurrent antepartum hemorrhage following the total placenta previa. She gave birth to a baby girl, weighed 2,220 grams with an A-positive blood type. The hemoglobin level was 14.6 g/dL without any sign of neonatal jaundice during the first 24 hours of life.
Conclusion: Our case illustrates a woman who did not show any sign of clinically Rhesus antigen alloimmunization. Low immunogenicity and dose-dependent response to a low fetal blood volume exposure might explain this phenomenon.
Management of polyhydramnios pregnancy without risk factors: a case report
Authors: Sanjaya I Nyoman Hariyasa , Mulyana Ryan Saktika , Pangkahila Evert Solomon , Prasetyo Denni 
Published: February 2021

Introduction: Polyhydramnios is a condition in which the amount of amniotic fluid increases more than 2 litres. The causes of polyhydramnios are multifactorial, and most are idiopathic. Here we report challenging management of polyhydramnios case without apparent risk factors.
Case: A 30-year-old woman G2P1001, 27-28 weeks of gestational age referred due to our tertiary health care center due to polyhydramnios. The patient chief complaint was progressively enlarged abdomen since a month ago. Her previous pregnancy, medical history and family history were unremarkable. The obstetric examination reflects the size of uterus equivalent to 36 weeks of gestational age. The fetomaternal ultrasound reveals a life, single fetus with normal heart rate and fetal movement, estimated fetal weight about 1057 grams, placenta corpus posterior grade I, Maximum Vertical Pocket 22.83 cm, no major congenital abnormalities were visible and bladder appears filled. Laboratory tests revealed blood glucose levels 90 mg/dl, Hb-A1c 5.2%, Ureum 27.30 mg/dl, Creatinine 3.39 mg/dl, and numerous leukocytes on urine sediment. Amnioreduction and fetal pulmonary maturation were conducted by Dexamethason protocol. Amnioreduction yield 1500 ml of clear, yellowish amniotic fluid. Regarding abnormality in renal function, diagnosis of Acute on Chronic Kidney Disease (ACKD were established by Internal medicine department, and the patients were given a series of ceftriaxone injection. The patient was planned for indomethacin therapy; however, Indomethacin was not available in Bali.
Conclusion: Careful search for causes both from the maternal factor and fetal abnormalities can help to determine the prognosis of pregnancy. Ideally, amnioreduction, coupled with indomethacin therapy, are needed to reduce amniotic fluid, and serial monitoring of the amniotic fluid volume is required to prevent preterm labor.
II Seimo požiūris į santykius su Didžiąja Britanija
Authors: Veilentienė Audronė 
Published: February 2021

Straipsnyje analizuojamas II Seimo frakcijų požiūris į santykius su Didžiąja Britanija, paskolos geležinkeliams tiesti klausimo svarstymas, nagrinėjamos Vyriausybės pastangos gauti paskolą iš Anglijos ir bandoma nustatyti priežastis, lėmusias paskolos atsisakymą. II Seimo laikotarpiu Lietuva, nesutikdama su Vilniaus praradimu, buvo patekusi į politinę izoliaciją, todėl jai turėjo rūpėti, kaip pagerinti santykius su viena įtakingiausių Vakarų Europos šalių – Didžiąja Britanija. Buvo užmegzti tarpparlamentiniai ryšiai, bet II Seimo valdančioji dauguma – krikščionių demokratų blokas – vis dėlto balsavo prieš papildomą sąmatą geležinkeliams tiesti ir pavertė niekais kelerių metų Lietuvos Vyriausybės ir diplomatų pastangas gauti paskolą iš Anglijos vyriausybės. Straipsnyje daroma išvada, kad paskolos iš Didžiosios Britanijos atsisakymas pakenkė valstybių tarpusavio santykiams.
Steigiamojo Seimo sveikinamųjų kalbų patosas
Authors: Koženiauskienė Regina 
Published: February 2021

2010 m. pavasarį sukako 90 metų nuo pirmojo Lietuvos Steigiamojo Seimo posėdžio šventės. „1920 metų gegužės 15 d. liks ir privalo likti mums atmintina, kaip vasario 16 diena, kada buvo Lietuvos nepriklausomybė paskelbta. Už viena tai, kad pačių mūsų žmonių sudarytoji Taryba, Seimas, reiškia tikrąją laisvę, nebe popierinį pažadą, Steigiamasis Seimas iškyla aukščiau visų kitų tautos veiksmų, kokių tik randame mūsų istorijoje“,[1] – sakė populiarusis to meto rašytojas, visuomenininkas kunigas Juozas Tumas-Vaižgantas. Pagaliau po demokratinių rinkimų lietuvių tauta pareiškė savo valią, iškėlusi atstovus, turėjusius ginti jos interesus. Pagrindinis Steigiamojo Seimo uždavinys – pakloti valstybingumo pamatus, sukurti šalies valdymo, ūkio sistemas. Steigiamojo Seimo veikla truko dvejus metus. Priimta valstybės Konstitucija, įvesta nauja piniginė sistema, pradėta vykdyti žemės reforma. Tačiau Steigiamojo Seimo gimimas nebuvo lengvas. Vaizdingu Mykolo Krupavičiaus palyginimu, tuo metu Lietuva „buvo tuščia, iššluota kaip pavasario aruodas, – nei traukinio, nei ginklo, nei kareivio, nei iždo, nei administracijos“[2]. Gal todėl Steigiamojo Seimo laukta kaip didžiausio stebuklo, kaip išsipildžiusios laisvės įgyvendinimo. Tam laisvės simboliui įžengti geriausių to meto dailininkų rankomis buvo išstatyti ir išpuošti net keleri imponuojantys garbės vartai. Sunkiai nusakoma laukimo nuotaika, tiesiog mistinis ūpas, tvyrojęs Kauno katedroje, Laisvės alėjoje, miesto sode, gatvėse ir Teatre, kuriame vyko pirmasis posėdis, atsispindi ta proga pasakytose žymiausių to meto oratorių – J. Tumo-Vaižganto, Antano Smetonos, Gabrielės Petkevičaitės-Bitės, Aleksandro Stulginskio – kalbose. Šios kalbos, kaip svarbūs istoriniai dokumentai, iki šiolei retoriniu požiūriu nebuvo analizuotos. Kiekviena jų turi savo specifiką, nes gana skirtingi kalbėję oratoriai, skirtingas jų retorinis pasirengimas, skirtingi statusai, skirtingos profesijos – nuo kunigo iki agronomo. Vis dėlto randama ir sąsajų, kalbų bendrumą lemia patosas, jos sakytos ta pačia Steigiamojo Seimo pirmojo posėdžio proga, ir tai, kad visos oratorių asmenybės buvo to meto elitas, iš tiesų pačios ryškiausios, visiems plačiai žinomos ir matomos politinės figūros Lietuvoje.
Parlamentarizmo istorijos skaitmeninimas: problemos ir sprendimai
Authors: Stancelis Vigintas 
Published: February 2021

Straipsnis skirtas apžvelgti pasaulinę parlamentarizmo istorijos skaitmeninimo, duomenų bazių sudarymo ir publikavimo internete praktiką. Aptariami iššūkiai, su kuriais susiduriama skaitmeninant ir vėliau elektroninėje erdvėje panaudojant atstovaujamosios valdžios, įstatymų leidybos istorijos dokumentus. Nagrinėjamos tokios problemos kaip duomenų formatų ir fizinių laikmenų senėjimas, būdų užtikrinti prieigą prie elektroninių dokumentų ilgalaikėje perspektyvoje paieška. Analizuojami standartai, kuriais remiantis kuriamos skaitmeninės dokumentų kopijos ir sudaromi jų aprašai – metaduomenys, naudojami saugant, kataloguojant ir viešinant sukauptus fondus.
Svarstomi parlamentinės veiklos sričių kėlimosi į elektroninę erdvę, perėjimo nuo popierinės prie elektroninės raštvedybos procesai ir jų galima įtaka parlamentinės istorijos dokumentavimui. Analizuojama pirmaujančių šalių patirtis šiose srityse, žymiausi projektai, jų kryptys ir turinys, iškilesni skaitmeninimo centrai, jų naudojamos priemonės ir darbų vykdymo metodika.
Socialdemokratai Steponas Kairys ir Mykolas Biržiška Lietuvos tarybos darbe: santykis su Vasario 16-osios akto priėmimu
Authors: Mitrulevičius Gintaras 
Published: February 2021

Straipsnyje, remiantis Lietuvos (Valstybės) Tarybos protokolais, istoriniais šaltiniais ir istoriografija, aptariamas istorinėje literatūroje žinomas, tačiau specialaus ir išsamaus istorikų dėmesio ir teksto nesulaukęs į Lietuvos Tarybą išrinktų socialdemokratų Stepono Kairio ir Mykolo Biržiškos santykis su istorinio 1918 m. vasario 16-osios Lietuvos valstybės atkūrimo akto priėmimu. Taip pat nagrinėjamas klausimas, ar po 1917 m. gruodžio 11 d., kai M. Biržiška išstojo iš LSDP, o S. Kairys, anot dalies komunistinės istoriografijos, iš jos buvo pašalintas, juos galima laikyti socialdemokratais.
Lietuvos ir Turkijos istoriniai ryšiai: Mustafos Kemalio Atatiurko ir Lietuvos Prezidento Antano Smetonos laiškai
Authors: Miškinienė Galina 
Published: February 2021

Osmanų imperiją ir Lietuvos Didžiąją Kunigaikštiją siejo ilgaamžiai diplomatiniai santykiai (XV–XVI a.). 1919 m. Lietuvai, o 1923 m. Turkijai paskelbus savo nepriklausomybę, šie draugiški santykiai buvo tęsiami. Turkijos ir Lietuvos diplomatiniai santykiai buvo užmegzti 1930 metais Maskvoje pasirašius Draugystės paktą. Turkija nepripažino 1940 metais SSRS paskelbtos Baltijos valstybių okupacijos.
2006 m. birželio 21 d. Lietuvos Prezidento Valdo Adamkaus oficialaus vizito Turkijoje metu Turkijos Prezidentas Ahmetas Necdetas Sezeras įteikė kopijas laiškų, kuriuos tarpukario Prezidentas Antanas Smetona rašė Turkijos Respublikos tėvu vadinamam pirmajam Prezidentui Mustafa Kemaliui Atatiurkui (Mustafa Kemal Atatürk). A. N. Sezeras pareigūnų ir žurnalistų akivaizdoje įteikė istorinę vertę turinčios korespondencijos kopijas – 1930 metų Turkijos ir Lietuvos draugiškų santykių ratifikavimo dokumentą ir 1932 metų Turkijos ambasadoriaus Maskvoje akreditavimą. Tai – simboliška dovana, liudijanti beveik amžių trunkančius draugiškus dvišalius santykius.
Šiame straipsnyje aptariami dviejų šalių draugiški santykiai, taip pat pateikti abiejų šalių prezidentų laiškai.
Valdovo įgaliojimų trukmė parlamentinėse monarchijose
Authors: Varaška Mantas 
Published: February 2021

Avinjono popiežių nelaisvė ir augančio absoliutizmo ženklai Prancūzijoje ir Anglijoje inspiravo pirmuosius mąstytojų ginčus dėl valdovo įgaliojimų trukmės ir subjekto (tautos, jos atstovybės), galinčio juos nutraukti nepriklausomai nuo valdovo valios. XV a. pradžioje bažnytiniams susirinkimams atstatydinus popiežius, buvo sukurti pirmieji valdovo įgaliojimų nutraukimo precedentai. Jie lėmė tolesnes Europos mokslo pasaulio diskusijas dėl galimybių nutraukti ne vien bažnytinio, bet ir pasaulietinio valdovo įgaliojimus.
Ispanijos ir Anglijos absoliutizmo krizės XVI a. pabaigoje ir XVII a. viduryje sudarė prielaidas įgyvendinti tautos ar jos atstovybės teisę nutraukti valdovo įgaliojimus. Drauge šie įvykiai atskleidė tolimesnės tokios institucijos veiklos organizavimo problemas. Jų sprendimas buvo neatsiejamas nuo tautos suvereniteto ir jo atstovavimo klausimų nagrinėjimo. Thomo Hobbeso, Johno Locke‘o ir kitų mąstytojų (Charleso L. Montesquieu, Franciso Hutchesono) darbai apie suvereniteto kilmę, jo įgyvendinimą monarchijos sąlygomis didino parlamento, jo priimamų konstitucinių aktų reikšmę, tarp jų ir galias nustatyti bei kontroliuoti valdovo įgaliojimų trukmės sąlygas.
Jungtinėje Karalystėje susiformavusi instituciškai (pirmiausia parlamentu) ir teisiškai (konstituciniais aktais) apribota valdovo įgaliojimų trukmės sistema palaipsniui paplito kitose Europos ir pasaulio monarchijose. Šiuo metu parlamentinėms ir dualistinėms santvarkoms sudarant monarchijos valdymo formos daugumą, jų valdovų įgaliojimų trukmės reikalavimai iš esmės atitinka tautos suvereniteto, valdžių padalijimo ir konstitucijos viršenybės principų reikalavimus.
Lietuvos Seimo narių informacijos poreikiai ir šaltiniai
Authors: Vernickaitė Aurelija 
Published: February 2021

Lietuvoje, kaip ir kitose demokratinėse valstybėse, parlamentas yra viena iš pagrindinių politinių institucijų, o parlamentarai, būdami Tautos atstovai, – vieni iš pagrindinių sprendimų priėmėjų ir politinio proceso dalyvių. Nuo informacijos ir informacinio aprūpinimo kokybės didžia dalimi priklauso politikų darbo kokybė, gebėjimas greitai ir laiku spręsti problemas, priimti kompetentingus sprendimus. Todėl aktualu klausti, kokios informacijos parlamentarams politiniuose procesuose reikia. Ar politikai gauna jiems reikalingą informaciją. Kadangi politiniuose procesuose dalyvauja daug veikėjų – politikai, partijų lyderiai, parlamentiniai komitetai, rinkėjai, interesų grupės, biurokratinis aparatas, nepriklausomi ekspertai ir kiti, kurie tampa ir parlamentarų informatoriais, svarbu suvokti, kokiais informacijos šaltiniais politikai politinėje veikloje dažniausiai naudojasi ir kaip vertina skirtingų šaltinių teikiamą informaciją.
Straipsnyje analizuojami empirinio tyrimo, kurio metu tirti Lietuvos Respublikos Seimo narių informaciniai poreikiai ir naudojami informacijos šaltiniai, duomenys. Siekiama ištirti, kokios informacijos politiniame procese parlamentarams dažniausiai reikia, kokiais informacijos šaltiniais politikai dažniausiai naudojasi ir kuriuos palankiausiai vertina. Taip pat aiškinamasi, ar politikai susiduria su problemomis gauti reikalingą informaciją vykdydami vienas iš pagrindinių jiems pavestų funkcijų – įstatymų leidybą ir parlamentinę kontrolę. Išsamiau siekiama išanalizuoti, kaip politikai vertina tokius informacijos šaltinius kaip Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka, kuriai pavestos parlamentinės bibliotekos funkcijos, ir Seimo kanceliarijos padalinius, kurių paskirtis yra aprūpinti politikus informaciniais ir ekspertiniais ištekliais. Siekiama išsiaiškinti, ar jų teikiamos paslaugos tenkina politikų informacinius poreikius.
Paveldo komunikacija Seimo interjere: ženklų atrankos, kūrimo ir pateikimo problemos
Authors: Vaišnys Andrius 
Published: February 2021

Parlamentarizmo idėja turi ne tik turinį – kaip ir kiekvienos kitos prasmei paliudyti, tradicijai atskleisti, reikalinga ir forma. Ten, kur demokratija – kad ir skirtingo modelio – trunka ilgai, parlamentų aplinka jų lankytojams būna įdomi kaip muziejus, nes iš tikrųjų ji „transliuoja“ valstybingumo istoriją, pasakoja apie tradicijos kūrėjus, suteikia galimybę atskleisti visuomenės savimonę ir santykį su demokratija.
1990 metais paskelbus Nepriklausomybę parlamento rūmuose, statytuose 1976–1980 metais, jų aplinkos ir interjero erdvės, kurios paprastai turi skleisti institucijos istoriją ir santvarkos dvasią, kito palyginti lėtai. Pastatas, iškilęs XX a. 9 dešimtmečio pabaigoje, buvo skirtas Lietuvos Sovietų Socialistinės Respublikos (SSR) Aukščiausiajai Tarybai – per metus sušaukiamai 2–3 kartus ir imituojančiai parlamentarizmą. Iš tikrųjų kasdienybėje tai buvo Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo ir jį aptarnaujančio „aparato“ administracinis pastatas. Tad architektų Algimanto ir Vytauto Nasvyčių sumanymas atitiko užsakymą: pagrindinė fojė pagal simetrinį laiptinių, įgilinto cokoliniame aukštyje parodų „kambario“, drabužinės išdėstymą galėjo priminti teatro aplinką. Pagrindinis puošybinis elementas – Kazimiero Morkūno sukurtas vitražas „Šventė“. Kai kur sienos buvo „paženklintos“ vadinamosios tarybinės dailės paveikslais – „socialistinio realizmo“ kūriniais, būtiniausiose vietose – Lietuvos SSR atributika: herbas su penkiakampe žvaigžde, raudona–balta–žalia ir raudona vėliavos. Pirmieji pokyčiai prasidėjo Sąjūdžio laikotarpiu, kai buvusi SSR Aukščiausioji Taryba įteisino („sugrąžino“) trispalvę vėliavą. Savanorių užimtos gynybinės pozicijos ir gyventojų budėjimas ties pastatu 1991-ųjų sausį, ginant valdžią nuo galimo sovietų kariuomenės puolimo, kuriam laikui neįprastai pakeitė išorinę aplinką – atsirado barikados, vėliau, 2004 m., paverstos paminklu. Tik 1997 m. buvo pradėtas rengti tuo metu vadinamų pirmųjų rūmų interjero planas, kad parlamento sienos galėtų skleisti Lietuvos Seimo tradiciją. 2002 m. Seimo kanceliarija į interjero koncepcijos parengimą įtraukė istorijos specialistus. Straipsnyje bus aptarta, kaip buvo kuriamas dabartinis parlamento rūmų interjeras, išnagrinėjant, kokie veiksniai lėmė sprendimus pasirenkant tuos ženklus Lietuvos raidoje, kuriais yra žymima parlamento istorija. Autorius taip pat atskleis sprendimų priėmimo problemas ir požiūrį į Seimo interjero kismą bei jo perspektyvą, į parlamentinio paveldo komunikaciją – kaip vizualaus naujo dokumentinio kūrinio atsiradimą.