bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Управління мотивацією працівників: безпекові аспекти
Authors: Штангрет Андрій 
Published: March 2021

Анотація. В поточних умовах ведення фінансово-господарської діяльності працівники виконують роль як найбільш цінного ресурсу, так і основного джерела загроз для підприємства. Вирішення проблеми удосконалення управління мотивацією покликано не лише забезпечити зростання продуктивності праці, але й зменшити ймовірність виникнення ризиків і загроз, які пов’язані із діями чи бездіяльністю працівників підприємства. Метою дослідження стало визначення ризиків та загроз у взаємодії між підприємством та персоналом із подальшим формуванням методичних засад удосконалення управління мотивацією працівників.
Для формування методичних засад удосконалення управління мотивацією працівників із врахуванням безпекових аспектів застосовано методи: індукції та дедукції, порівняння і систематизації – при дослідженні сутнісних характеристик терміну «мотивація»; синтезу і аналізу – для формування переліку можливих ризиків і загроз, які виникають на етапі «мотивація» у взаємодії підприємства та працівника; морфологічного аналізу – при розгляді мотивації як процесу, для обґрунтування змін в систему мотивації шляхом перерозподілу часток складових матеріальної мотивації та більш активного використання нематеріального стимулювання; абстрактно-логічний – для теоретичних узагальнень і висновків дослідження.
Обґрунтовано, що недоліки в управлінні мотивацією можуть спричинити виникнення ряду ризиків (нездатність задовольнити свої фізіологічні та психологічні потреби; втрата інтересу до продуктивної і творчої праці; невідповідність винагороди результатам діяльності; отримання працівником вищої винагороди за аналогічних умов на іншому підприємстві; недієвість нематеріального стимулювання), негативним результатом реалізації яких є виникнення загроз (незадоволення працівників рівнем заробітної плати, що штовхає частину з них до зміни місця трудової діяльності; погіршення лояльності персоналу; зниження продуктивності праці та якісних показників виконання службових обов’язків; виникнення конфліктів в трудовому колективі, а також у взаємовідносинах між персоналом та менеджментом; поява мотивів до отримання додаткового доходу за рахунок вчинення крадіжок майна підприємства, використання службового положення, продажі елементів комерційної інформації конкурентам і т.д.; спричинення втрат через використання майна підприємства із порушеннями технічних умов). Обґрунтовано, що реалізація перелічених загроз, окрім гальмування темпів розвитку, спричиняє виникнення збитків із подальшим суттєвим погіршенням рівня економічної безпеки підприємства.
Доведено, що, в наслідок існування ефекту звикання персоналу до певних методів стимулювання та циклічності трудової активності працівників, система мотивації працівників повинна бути динамічною і гнучкою.
Запропоновано внести зміни в систему мотивації шляхом перерозподілу часток складових матеріальної мотивації та більш активного використання нематеріального стимулювання.
Ключові слова: управління, мотивація, працівник, безпека, ризик, загроза.
Моделювання впливу структури системи пенсійного забезпечення на економічні показники
Authors: Бандоріна Лілія , Приходченко Оксана 
Published: March 2021

Анотація. Системи пенсійного забезпечення в багатьох країнах світу проходять реформування, що пов’язано здебільшого з демографічними змінами населення. Солідарна система не в змозі забезпечити як гідну пенсію, так і бездефіцитність пенсійного фонду. Впровадження в дію обов’язкового накопичувального рівня потребує економічних передумов та аналізу можливих варіантів розвитку.
Метою роботи є моделювання впливу структури системи пенсійного забезпечення України, проведення аналізу впливу альтернативних структур пенсійного забезпечення на економічні показники в залежності від демографічної та економічної ситуації в країні. Для досягнення поставленої мети спершу визначаються економічні показники, на основі яких можна приймати рішення щодо оптимальної структури пенсійної системи. Це сумарний дохід людини протягом життя, коефіцієнт заміщення останньої зарплати пенсією, середня різниця між доходами та видатками солідарного пенсійного фонду за весь період, видатки роботодавця на пенсійне забезпечення. Структура державної обов’язкової пенсійної системи країни визначається співвідношення накопичувальної та розподільчої системи та розподілом обов’язків між роботодавцем і найманим працівником.
Дані аналізу показують, що лише солідарний рівень пенсійної системи забезпечує недостатній коефіцієнт заміщення. При всіх альтернативах існує дефіцит солідарного пенсійного фонду. Для збільшення доходів важливий коефіцієнт участі населення у солідарній системі. Відрахування у накопичувальну систему у розмірі 7% здатне збільшити коефіцієнт заміщення до майже 50% при 6% доходності.
Дана система показників може бути використана при прийнятті рішень щодо параметрів структури пенсійної системи. Сценарний підхід дає змогу проаналізувати різні варіанти розвитку економічних та демографічних подій та приймати рішення у змішаних стратегіях. Також демографічні вхідні показники моделі дають змогу проаналізувати показники при зміні пенсійного віку, що теж є актуальним в період реформування.
Ключові слова: пенсійна система, структура пенсійної системи, коефіцієнт заміщення, пенсійний фонд.
Управління фінансово-економічною безпекою підприємств: структурно-функціональний аспект
Authors: Безугла Юлія , Бондаренко Марина , Ковальов Валерій 
Published: March 2021

Анотація. Процеси, що відбуваються в даний час в Україні, умови діяльності, що змінилися, потребують переорієнтації принципів роботи промислових підприємств на аналіз і оцінку багатообразних зовнішніх і внутрішніх чинників, що впливають на ефективність їх діяльності. Визначені обставини обумовлюють потребу в формуванні нових структурно-функціональних підходів до управління підприємствами, які дозволять вирішити економічні проблеми, що стоять перед ними. Сучасне підприємство потребує такої системи управління, яка забезпечить йому конкурентоспроможність і стійкість положення на ринку, а також допоможе модернізувати організаційну та інформаційну структуру так, щоб вирішувалися базові проблеми його розвитку, що зумовлюють стабільні економічні результати. Позитивними характеристиками структурно-функціональної моделі є можливість наочно ілюструвати порядок дій при управлінні фінансово-економічною безпекою й оцінки якості формування й реалізації фінансової стратегії. Оскільки метою моделювання управління фінансово-економічною безпекою є одержання відповідей на певну сукупність питань про побудову послідовності дій для формування адаптивної стратегії. Авторами на базі програмного продукту BPwіn у стандарті ІDEF0 була розроблена структурно-функціональна модель управління фінансово-економічною безпекою. Визначена структурно-функціональна модель дозволяє формалізувати послідовність процесу розробки адаптивно-корпоративної стратегії та спостерігати її проміжні результати. Описана технологія побудови структурно-функціональної моделі дозволяє послідовно виконувати етапи формування стратегії, за допомогою якої керівництво підприємства зможе підвищити ефективність виробництва, а також проводити оцінку якості формування та реалізації визначеної стратегії, упорядковувати дії, реалізувати структурний підхід до оцінки використання економічних ресурсів, постійно поновлювати інформаційну базу.
Ключові слова: фінансово-економічна безпека, структура, управління, розвиток, стратегія.
Експлейнарний базис управління структурою капіталу підприємства
Authors: Гончаренко Альона 
Published: March 2021

Анотація. У системі управління підприємством одне з головних місць належить системі управління структурою капіталу. Саме вона відповідає за пошук джерел для забезпечення діяльності підприємства та формування шляхів ефективного використання ресурсів для досягнення стратегічних цілей. Формування дієвого механізму фінансування діяльності підприємств потребує вдосконалення теоретичних та практичних аспектів, пов'язаних з управлінням капіталом підприємств як певною сукупністю його фінансових ресурсів. Метою дослідженняє визначення складових експлейнарного базису управління структурою капіталу підприємств. У статті розглянуто складові експлейнарного базису структури капіталу підприємств, що являють сукупність теоретичних основ та інструментів, які залучаються для оптимізації структури капіталу. Автором досліджено особливості терміну «капітал» в залежності від етапів розвитку економічної думки. Розглянуто підходи різних груп вчених щодо складових структури капіталу. Визначено роль інтелектуального капіталу в ефективній діяльності підприємства поряд з іншими виробничими факторами. Систематизовано погляди науковців щодо позиціонування складових сукупного капіталу в координатах зовнішнього та внутрішнього середовища підприємств. В роботі зазначено, що однією з складових експлейнарного базису є теорії структури капіталу, які відображають багатоаспектність тлумачення сутності цього об’єкту. Виходячи з цього було цього було сформульовано складові експлейнарного базису управління структурою капіталу в розрізі теорії компромісу,теорії агентств, теорії інформаційних витрат, теорії витрат на контракти, теорії відстеження ринку та надані тлумачення управління структурою капіталу. Результати дослідження сутності управління структурою капіталу мають стати теоретичною базою щодо наукового уявлення про його експлейнарний базис, сприяти подальшому розвитку теорії структури капіталу. У статті запропоновані підходи до системи управління структурою капіталу, які дозволять максимізувати ефективність господарської діяльності та забезпечити стабільне економічне зростання.
Ключові слова: структура капіталу, управління структурою капіталу, експлейнарний базис, експлейнарний базис управління структурою капіталу
PHASE EQUILIBRIA IN THE NaCl–CaCl2–CaO SYSTEM
Authors: Omelchuk Anatoliy , Skryptun Igor , Zakharchenko Nikolay , Bosenko Olha , Savchuk Ruslan , Gritsay Larisa 
Published: March 2021

The phase equilibria of the ternary system CaCl2 – NaCl – CaO in the area which enriched of calcium and sodium chloride were investigated by the methods of differential-thermal analysis and powder X-ray phase analysis. In the systems were determined the equilibrium concentration of calcium oxide and the composition of the phases, which at the same time exist in an equilibrium state at different temperatures. The surfaces of liquidus and solidus were established, the compositions of the sections of the ternary system CaCl2–NaCl–CaO were defined, which recommended for electrochemical reduction of refractory metal oxides (titanium, zirconium and other), which allow electrolysis in the temperature range from 550 to 1000 °С. Five polythermal sections of the NaCl – CaCl2 – CaO ternary system were studied. For each polythermal section the regions of existence of the liquid and solid phases were established. For each polythermal section state diagrams were constructed. Used X-Ray phase analyses it was established the compositions of liquid and solid phases for each polythermal sections. The phases of which the system consists were determined. At a constant ratio of components [NaCl]:[CaCl2] = 1.06 (mol.) in the melts of the ternary system CaCl2 – NaCl – CaO, the equilibrium content of calcium oxide reaches 12.0 mol.%, while their crystallization temperature does not exceed 550 °C. This allows us to recommend mixtures of this composition for electrochemical reduction of refractory metal oxides in a wide range of temperatures (from 550 to 1000 °C) with a high content of both calcium and sodium chlorides (not less than 40 mol.%) and oxide. calcium (up to 12.0 mol.%). The eutectic of this ternary system has a melting point of 480 ° C and corresponds to he composition (mol.%): CaCl2 (45.8) – NaCl (47.0) – CaO (7.2).
Early Life Microbiota Colonization at Six Months of Age: A Transitional Time Point
Authors: Raspini Benedetta , Vacca Mirco , Porri Debora , De Giuseppe Rachele , Calabrese Francesco Maria , Chieppa Marcello , Liso Marina , Cerbo Rosa Maria , Civardi Elisa , Garofoli Francesca , De Angelis Maria , Cena Hellas 
Published: March 2021

BackgroundEarly life gut microbiota is involved in several biological processes, particularly metabolism, immunity, and cognitive neurodevelopment. Perturbation in the infant’s gut microbiota increases the risk for diseases in early and later life, highlighting the importance of understanding the connections between perinatal factors with early life microbial composition. The present research paper is aimed at exploring the prenatal and postnatal factors influencing the infant gut microbiota composition at six months of age.MethodsGut microbiota of infants enrolled in the longitudinal, prospective, observational study “A.MA.MI” (Alimentazione MAmma e bambino nei primi MIlle giorni) was analyzed. We collected and analyzed 61 fecal samples at baseline (meconium, T0); at six months of age (T2), we collected and analyzed 53 fecal samples. Samples were grouped based on maternal and gestational weight factors, type of delivery, type of feeding, time of weaning, and presence/absence of older siblings. Alpha and beta diversities were evaluated to describe microbiota composition. Multivariate analyses were performed to understand the impact of the aforementioned factors on the infant’s microbiota composition at six months of age.ResultsDifferent clustering hypotheses have been tested to evaluate the impact of known metadata factors on the infant microbiota. Neither maternal body mass index nor gestational weight gain was able to determine significant differences in infant microbiota composition six months of age. Concerning the type of feeding, we observed a low alpha diversity in exclusive breastfed infants; conversely, non-exclusively breastfed infants reported an overgrowth of Ruminococcaceae and Flavonifractor. Furthermore, we did not find any statistically significant difference resulting from an early introduction of solid foods (before 4 months of age). Lastly, our sample showed a higher abundance of clostridial patterns in firstborn babies when compared to infants with older siblings in the family.ConclusionOur findings showed that, at this stage of life, there is not a single factor able to affect in a distinct way the infants’ gut microbiota development. Rather, there seems to be a complex multifactorial interaction between maternal and neonatal factors determining a unique microbial niche in the gastrointestinal tract.
Signaling Pathways Regulating Thermogenesis
Authors: Tabuchi Chihiro , Sul Hei Sook 
Published: March 2021

Obesity, an excess accumulation of white adipose tissue (WAT), has become a global epidemic and is associated with complex diseases, such as type 2 diabetes and cardiovascular diseases. Presently, there are no safe and effective therapeutic agents to treat obesity. In contrast to white adipocytes that store energy as triglycerides in unilocular lipid droplet, brown and brown-like or beige adipocytes utilize fatty acids (FAs) and glucose at a high rate mainly by uncoupling protein 1 (UCP1) action to uncouple mitochondrial proton gradient from ATP synthesis, dissipating energy as heat. Recent studies on the presence of brown or brown-like adipocytes in adult humans have revealed their potential as therapeutic targets in combating obesity. Classically, the main signaling pathway known to activate thermogenesis in adipocytes is β3-adrenergic signaling, which is activated by norepinephrine in response to cold, leading to activation of the thermogenic program and browning. In addition to the β3-adrenergic signaling, numerous other hormones and secreted factors have been reported to affect thermogenesis. In this review, we discuss several major pathways, β3-adrenergic, insulin/IGF1, thyroid hormone and TGFβ family, which regulate thermogenesis and browning of WAT.
The Effect of Mild Gestational Diabetes Mellitus Treatment on Adverse Pregnancy Outcomes: A Systemic Review and Meta-Analysis
Authors: Behboudi-Gandevani Samira , Bidhendi-Yarandi Razieh , Panahi Mohammad Hossein , Vaismoradi Mojtaba 
Published: March 2021

ObjectivesIt is uncertain whether the treatment of mild gestational diabetes mellitus (GDM) improves pregnancy outcomes. The aim of this systemic review and meta-analysis was to investigate the effect of mild GDM treatment on adverse pregnancy outcomes.MethodsA comprehensive literature search was conducted on the databases of PubMed, Scopus, and Google Scholar to retrieve studies that compared interventions for the treatment of mild GDM with usual antenatal care. The fixed/random effects models were used for the analysis of heterogeneous and non-heterogeneous results. Publication bias was assessed using the Harbord test. Also, the DerSimonian and Laird, and inverse variance methods were used to calculate the pooled odds ratio of events. The quality assessment of the included studies was performed using the Modified Newcastle–Ottawa Quality Assessment scale and the CONSORT checklist. In addition, the risk of bias was evaluated using the Cochrane Collaboration’s tool for assessing risk of bias.ResultsThe systematic review and meta-analysis involved ten studies consisting of 3317 pregnant women who received treatment for mild GDM and 4407 untreated counterparts. Accordingly, the treatment of mild GDM significantly reduced the risk of macrosomia (OR = 0.3; 95%CI = 0.3–0.4), large for gestational age (OR = 0.4; 95%CI = 0.3–0.5), shoulder dystocia (OR = 0.3; 95%CI = 0.2–0.6), caesarean-section (OR = 0.8; 95%CI = 0.7–0.9), preeclampsia (OR = 0.4; 95%CI = 0.3–0.6), elevated cord C-peptide (OR = 0.7; 95%CI = 0.6–0.9), and respiratory distress syndrome (OR = 0.7; 95%CI = 0.5–0.9) compared to untreated counterparts. Moreover, the risk of induced labor significantly increased in the treated group compared to the untreated group (OR = 1.3; 95%CI = 1.0–1.6). However, no statistically significant difference was observed between the groups in terms of small for gestational age, hypoglycemia, hyperbilirubinemia, birth trauma, admission to the neonatal intensive care unit, and preterm birth. Sensitivity analysis based on the exclusion of secondary analysis data was all highly consistent with the main data analysis.ConclusionTreatment of mild GDM reduced the risk of selected important maternal outcomes including preeclampsia, macrosomia, large for gestational age, cesarean section, and shoulder dystocia without increasing the risk of small for gestational age. Nevertheless, the treatment could not reduce the risk of neonatal metabolic abnormalities or several complications in newborn.
Clinical and Genetic Spectrum of Stargardt Disease in Argentinean Patients
Authors: Mena Marcela D. , Moresco Angélica A. , Vidal Sofía H. , Aguilar-Cortes Diana , Obregon María G. , Fandiño Adriana C. , Sendoya Juan M. , Llera Andrea S. , Podhajcer Osvaldo L. 
Published: March 2021

PurposeTo describe the clinical and molecular spectrum of Stargardt disease (STGD) in a cohort of Argentinean patients.MethodsThis retrospective study included 132 subjects comprising 95 probands clinically diagnosed with STGD and relatives from 16 of them. Targeted next-generation sequencing of the coding and splicing regions of ABCA4 and other phenocopying genes (ELOVL4, PROM1, and CNGB3) was performed in 97 STGD patients.ResultsWe found two or more disease-causing variants in the ABCA4 gene in 69/95 (73%) probands, a single ABCA4 variant in 9/95 (9.5%) probands, and no ABCA4 variants in 17/95 (18%) probands. The final analysis identified 173 variants in ABCA4. Seventy-nine ABCA4 variants were unique, of which nine were novel. No significant findings were seen in the other evaluated genes.ConclusionThis study describes the phenotypic and genetic features of STGD1 in an Argentinean cohort. The mutations p.(Gly1961Glu) and p.(Arg1129Leu) were the most frequent, representing almost 20% of the mutated alleles. We also expanded the ABCA4 mutational spectrum with nine novel disease-causing variants, of which eight might be associated with South American natives.
Functional and Structural Connectivity Between the Left Dorsolateral Prefrontal Cortex and Insula Could Predict the Antidepressant Effects of Repetitive Transcranial Magnetic Stimulation
Authors: Fu Yixiao , Long Zhiliang , Luo Qinghua , Xu Zhen , Xiang Yisijia , Du Wanyi , Cao Yuanyuan , Cheng Xiaoli , Du Lian 
Published: March 2021

BackgroundThe efficacy of repetitive transcranial magnetic stimulation (rTMS) in depression is nonuniform across patients. This study aims to determine whether baseline neuroimaging characters can provide a pretreatment predictive effect for rTMS.MethodsTwenty-seven treatment-naive patients with major depressive disorder (MDD) were enrolled and scanned with resting-state functional magnetic resonance imaging (fMRI) and diffusion tensor imaging. Clinical symptoms were assessed pre- and post-rTMS. Functional and structural connectivity between the left dorsolateral prefrontal cortex (DLPFC) and bilateral insula were measured, and the connectivity strength in each modality was then correlated to the clinical efficacy of rTMS.ResultsWhen the coordinates of left DLPFC were located as a node in the central executive network, the clinical efficacy of rTMS was significantly correlated with the functional connectivity strength between left DLPFC and bilateral insula (left insula:r= 0.66; right insula:r= 0.65). The structural connectivity strength between the left DLPFC and left insular cortex also had a significantly positive correlation with symptom improvement (rs= 0.458).ConclusionThis study provides implications that rTMS might act more effectively when the pretreatment functional and structural connectivity between the insula and left DLPFC is stronger.