bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
МОРФОЛОГІЧНІ ЗМІНИ ЕКВІВАЛЕНТА СТРОМИ РОГІВКИ, ОТРИМАНОЇ МЕТОДОМ ДЕЦЕЛЮЛЯРИЗАЦІЇ
Authors: Danyliuk M. B. , Klishch I. M. , Kuzmak I. P. , Kramar S. B. 
Published: February 2021

Вступ. Використання ксеногенного трансплантаційного матеріалу за сучасних умов широко визнано в різних сферах медицини. На фоні різкого збільшення людського травматизму, порушення екологічного балансу біосфери зростає частка патологій рогівки, тому постала проблема дефіциту донорського матеріалу в офтальмології. У зв’язку з дефіцитом донорської людської рогівки та низькою ефективністю її пересадки при деяких видах рогівкової патології, актуальним є пошук альтернативних матеріалів для кератопластики, що й стало стимулом до пошуку різних методик виготовлення і застосування ксеногенних трансплантатів.
Мета дослідження – вивчити морфофункціональні зміни еквівалента строми рогівки, видаленої з очей свиней та отриманої методом децелюляризації, з метою подальшої можливості її застосування як матеріалу для кератопластики.
Методи дослідження. Рогівку, отриману з видалених очей свиней, розміщують у середовищі для культивування тканини, після чого проводять її децелюляризацію. Обробляють 0,5 % розчином додецилсульфату натрію при постійному струшуванні; обробляють ультразвуком (тричі), здійснюють інкубацію за присутності ферментного розчину папаїну; промивають буферним розчином (pH 6,5), центрифугують. Поміщають у розчин полівінілпіролідону для зберігання.
Результати й обговорення. Досліджено морфофункціональний стан еквівалента строми рогівки, отриманої методом децелюляризації. Мікроскопічно в гістологічних препаратах еквівалента строми рогівки, одержаної методом децелюляризації, виявляють деструкцію переднього та заднього епітеліїв рогівки. Поверхня власної речовини обмежена щільною передньою пограничною пластинкою (мембраною Боумена), наявні залишки багатошарового плоского незроговілого епітелію, але епітеліоцити в його складі значно змінені, погано контуруються їх плазмолеми, в набряклій цитоплазмі розташовані пікнотичні, інтенсивно базофільні ядра. Гістологічні дослідження показали, що у власній речовині рогівки втрачається гомогенність її структури, сполучнотканинні пластинки розшаровані, власна речовина рогівки набуває сітчастого вигляду. На окремих ділянках гістологічного зрізу децелюляризованої рогівки в просторах між пучками колагенових фібрил власної речовини мікроскопічно спостерігають деструктивно змінені подовгастої форми фібробласти, ядра їх інтенсивно базофільні, цитоплазма не контурується.
Висновки. Гістологічно встановлено, що децелюляризація рогівки призводить до значних змін її морфологічного стану, пов’язаних із деструкцією клітинного компонента як епітеліальних тканин, так і власної речовини, розволокненням пучків колагену з утворенням сітки. Дані мікроскопічні зміни вказують на ефективність застосування розробленої методики децелюляризації з метою отримання еквівалента строми ксенорогівки для трансплантації. Подальші розробка та вдосконалення цих методів, ширше впровадження в клінічну практику є одним із найбільш актуальних і перспективних напрямків офтальмотрансплантології.
ДОСЛІДЖЕННЯ ГІДРОКСИКОРИЧНИХ КИСЛОТ ПІДЗЕМНИХ ОРГАНІВ КАТРАНУ СЕРЦЕЛИСТОГО ТА КАТРАНУ КОКТЕБЕЛЬСЬКОГО
Authors: Skynchuk O. Ya. , Marchyshyn S. M. , Slobodianiuk L. V. , Kohut M. M. 
Published: February 2021

Вступ. Рід Crambe L. (Катран) належить до родини хрестоцвіті (Brassicaceae) і налічує 44 види. У флорі України знаходиться 8 видів роду Crambe L., у степовій зоні росте 6. Наукова назва роду походить від грецького слова “krambos”, що означає “сухий”. У народній медицині катрани здавна застосовували як антибактеріальний, антивірусний, протицинготний, ранозагоювальний засіб. Катрани відомі в основному як пряно-овочева культура. Вегетативну частину рослини цінують у тваринництві як поживний корм для великої та дрібної худоби, а насіння катрану, що містить до 45 % жирної олії, слугує сировиною для отримання технічного масла, воску, різних паливно-мастильних матеріалів. Отже, рід Crambe L. є перс­пективним завдяки його харчовим, декоративним та лікарським властивостям тощо. Рослини Crambe належать до лікарських культур, хоча не входять до фармакопейних списків офіційної медицини. Рослини роду Катран вивчено мало. Тому актуальним є дослідження біологічно активних речовин двох видів роду Катран – катрану серцелистого (Crambe cordifolia Stev.) та катрану коктебельського (Crambe koktebelica (Junge) N. Busch), які зумовлюють його фармакологічну активність.
Мета дослідження – встановити наявність і визначити кількісний вміст гідроксикоричних кислот у підземних органах катрану серцелистого та катрану коктебельського методом високоефективної рідинної хроматографії (ВЕРХ).
Методи дослідження. Вміст фенольних сполук визначали методом ВЕРХ.
Результати й обговорення. Методом ВЕРХ у підземних органах катрану серцелистого та катрану коктебельського виявлено, ідентифіковано і встановлено кількісний вміст хлорогенової, кофейної, сирінгової, р-кумарової, транс-ферулової, синапової, транс-цинамової кислот. У коренеплодах катрану серцелистого, крім вищенаведених, ідентифіковано хінну кислоту. В сировині обох видів катрану не виявлено галової, гідроксифенілоцтової і транс-ферулової кислот. Домінувала в підземних органах катрану серцелистого та катрану коктебельського хлорогенова кислота, вміст якої становив 421,6 і 278,4 мкг/г відповідно.
Висновки. Встановлено наявність і методом ВЕРХ-аналізу визначено кількісний вміст у підземних органах катрану серцелистого та катрану коктебельського індивідуальних гідроксикоричних кислот – хлорогенової, кофейної, р-кумарової, сирінгової, синапової, транс-цинамової, а в підземних органах катрану серцелистого – також хінної. З’ясовано, що у досліджуваній сировині обох видів катрану домінує хлорогенова кислота, вміст якої становить 421,6 і 278,4 мкг/г відповідно.
Associations Between Blood Biomarkers, Cardiac Function, and Adverse Outcome in a Young Fontan Cohort
Authors: van den Bosch Eva , Bossers Sjoerd S. M. , Kamphuis Vivian P. , Boersma Eric , Roos‐Hesselink Jolien W. , Breur Johannes M. P. J. , Ten Harkel Arend D. J. , Kapusta Livia , Bartelds Beatrijs , Roest Arno A. W. , Kuipers Irene M. , Blom Nico A. , Koopman Laurens P. , Helbing Willem A. 
Published: February 2021

Background
Patients who have undergone the Fontan procedure are at high risk of circulatory failure. In an exploratory analysis we aimed to determine the prognostic value of blood biomarkers in a young cohort who have undergone the Fontan procedure.

Methods and Results

In multicenter prospective studies patients who have undergone the Fontan procedure underwent blood sampling, cardiopulmonary exercise testing, and stress cardiac magnetic resonance imaging. Several biomarkers including NT‐proBNP (N‐terminal pro‐B‐type natriuretic peptide), GDF‐15 (growth differentiation factor 15), Gal‐3 (galectin‐3), ST2 (suppression of tumorigenicity 2), DLK‐1 (protein delta homolog 1), FABP‐4 (fatty acid‐binding protein 4), IGFBP‐1 (insulin‐like growth factor‐binding protein 1), IGFBP‐7, MMP‐2 (matrix metalloproteinase 2), and vWF (von Willebrand factor) were assessed in blood at 9.6 (7.1–12.1) years after Fontan completion. After this baseline study measurement, follow‐up information was collected on the incidence of adverse cardiac events, including cardiac death, out of hospital cardiac arrest, heart transplantation (listing), cardiac reintervention (severe events), hospitalization, and cardioversion/ablation for arrhythmias was collected and the relation with blood biomarkers was assessed by Cox proportional hazard analyses. The correlation between biomarkers and other clinical parameters was evaluated. We included 133 patients who have undergone the Fontan procedure, median age 13.2 (25th, 75th percentile 10.4–15.9) years, median age at Fontan 3.2 (2.5–3.9) years. After a median follow‐up of 6.2 (4.9–6.9) years, 36 (27.1%) patients experienced an event of whom 13 (9.8%) had a severe event. NT‐proBNP was associated with (all) events during follow‐up and remained predictive after correction for age, sex, and dominant ventricle (hazard ratio, 1.89; CI, 1.32–2.68). The severe event‐free survival was better in patients with low levels of GDF‐15 (
P
=0.005) and vWF (
P
=0.008) and high levels of DLK‐1 (
P
=0.041). There was a positive correlation (β=0.33,
P
=0.003) between DLK‐1 and stress cardiac magnetic resonance imaging functional reserve.

Conclusions
NT‐proBNP, GDF‐15, vWF, DLK‐1, ST‐2 FABP‐4, and IGFBP‐7 levels relate to long‐term outcome in young patients who have undergone the Fontan procedure.
Association of Major Dietary Protein Sources With All‐Cause and Cause‐Specific Mortality: Prospective Cohort Study
Authors: Sun Yangbo , Liu Buyun , Snetselaar Linda G. , Wallace Robert B. , Shadyab Aladdin H. , Kroenke Candyce H. , Haring Bernhard , Howard Barbara V. , Shikany James M. , Valdiviezo Carolina , Bao Wei 
Published: February 2021

Background
Dietary recommendations regarding protein intake have been focused on the amount of protein. However, such recommendations without considering specific protein sources may be simplistic and insufficient.

Methods and Results
We included 102 521 postmenopausal women enrolled in the Women’s Health Initiative between 1993 and 1998, and followed them through February 2017. During 1 876 205 person‐years of follow‐up, 25 976 deaths occurred. Comparing the highest with the lowest quintile, plant protein intake was inversely associated with all‐cause mortality (hazard ratio [HR], 0.91 [0.86, 0.96]), cardiovascular disease mortality (HR, 0.88 [0.79, 0.97]), and dementia mortality (HR, 0.79 [0.67, 0.94]). Among major protein sources, comparing the highest with the lowest quintile of consumption, processed red meat (HR, 1.06 [1.01, 1.10]) or eggs (HR, 1.14 [1.10, 1.19]) was associated with higher risk of all‐cause mortality. Unprocessed red meat (HR, 1.12 [1.02, 1.23]), eggs (HR, 1.24 [1.14, 1.34]), or dairy products (HR, 1.11 [1.02, 1.22]) was associated with higher risk of cardiovascular disease mortality. Egg consumption was associated with higher risk of cancer mortality (HR, 1.10 [1.02, 1.19]). Processed red meat consumption was associated with higher risk of dementia mortality (HR, 1.20 [1.05, 1.32]), while consumption of poultry (HR, 0.85 [0.75, 0.97]) or eggs (HR, 0.86 [0.75, 0.98]) was associated with lower risk of dementia mortality. In substitution analysis, substituting of animal protein with plant protein was associated with a lower risk of all‐cause mortality, cardiovascular disease mortality, and dementia mortality, and substitution of total red meat, eggs, or dairy products with nuts was associated with a lower risk of all‐cause mortality.

Conclusions
Different dietary protein sources have varying associations with all‐cause mortality, cardiovascular disease mortality, and dementia mortality. Our findings support the need for consideration of protein sources in future dietary guidelines.
The Tent of Meeting and the Missing Ark: The Chronicler’s View
Authors: Rothstein David 
Published: February 2021

Abstract
Students of Chronicles have long been perplexed by the extensive treatment of the ark in the Chronicler’s narratives, which is surprising, given the general assumption that the ark was not part of the paraphernalia of the postexilic temple. Following a brief review of the ark’s depiction in Chronicles and earlier views regarding the implications of the ark’s absence for the Chronicler, the present essay proffers a new approach to the place of the ark in the Chronicler’s Weltanschauung.
Expanded Possibilities for Teaching Asian Medicines
Authors: Hanson Marta , Zanolini Sarah , Köhle Natalie , Kendrick Dexter , Hsu Alexander O. 
Published: February 2021

Abstract
Asian Medicine is inaugurating a new type of article in this issue, the pedagogical forum. For our launch of this new format, forum editors Zanolini and Hanson invited a range of scholars and practitioners teaching East Asian medicine within diverse institutional contexts to contribute. Their different approaches to teaching can be more broadly applied to any medical tradition in Asia.
Diplomatic Gifts as Ordering Devices
Authors: Neumann Iver B. 
Published: February 2021

Summary
This conclusion to the forum on diplomatic gifts goes on to note two historical types of such gifts. They are, first, fostering of a royal child at another royal court and, second, royal and noble marriage exchanges. Using these examples as a stepping stone, this essay goes on to formulate a co-ordination system of giver and receiver assessments of gift value, ranging from low to high. This yields four types of gifts: personalised gifts (low value to giver, high value to receiver); unique gifts (high value to both parties); culturally irrelevant gifts (high value to giver, low value to receiver) and fluff (low value to both parties). The essay hypothesises that polities that approach one another in a situation of contacts with low density will tend to aim for unique gifts, while polities whose relations are dense will aim for gifts that are of equal value to both parties.
Wykładniki dezintensyfikacji w języku polskim i słowackim – zarys problematyki
Authors: Sojda Sylwia 
Published: February 2021

Exponents of Deintensification in Polish and Slovak: An OutlineThis paper deals with deintensification and its exponents in two closely related languages: Polish and Slovak. Despite a considerable interest of researchers in the phenomenon of intensification, it is relatively understudied in the Polish-Slovak contrastive perspective. The author focuses on the basic indicators of deintensification, which include grammatical and lexical attenuators. The study compares Polish and Slovak affixes with a weakening function and examines adverbial lexemes in the function of deintensifiers. Wykładniki dezintensyfikacji w języku polskim i słowackim – zarys problematykiTematyka artykułu dotyczy dezintensyfikacji i sposobów jej wyrażania w dwóch bliskopokrewnych systemach językowych: polskim i słowackim. Pomimo dużego zainteresowania badaczy zjawiskiem intensyfikacji zagadnienie to pozostaje mało zbadane w aspekcie konfrontatywnym polsko-słowackim. Autorka zwraca uwagę na podstawowe wykładniki dezintensyfikacji, do których należą atenuatory gramatyczne i leksykalne. Porównuje polskie i słowackie afiksy o funkcji osłabiającej i przedstawia leksemy o proweniencji przysłówkowej, które odgrywają rolę dezintensyfikatorów.
Leksyka na pograniczu polsko-wschodniosłowiańskim jako świadectwo wielojęzycznej przeszłości
Authors: Rembiszewska Dorota Krystyna , Siatkowski Janusz 
Published: February 2021

Lexis of the Polish-East Slavic Borderland as a Testimony to a Multilingual Past The importance of borderlands has been considered in many studies in various fields, both theoretical and empirical. In this study, the borderland is approached as a geographical term, an area in Poland which is located in close proximity to the eastern border. At the same time, this spatial understanding of the border area determines cultural, linguistic and ethnic borders, which are difficult to define precisely.This article deals with the issue of difficulties in unambiguously defining the origin of certain lexemes, a fact stemming from the complicated cultural, ethnic and linguistic past of the borderlands between the West and the East Slavic regions. This has been demonstrated drawing on the example of two words: czugun ‘cast iron’, ‘cast-iron pot’ and opołonik ‘large spoon, ladle’. On the one hand, they show the complexity of the multilingual past of the areas where they can be found; on the other hand, they are a testimony to old rural realities. Leksyka na pograniczu polsko-wschodniosłowiańskim jako świadectwo wielojęzycznej przeszłości W wielu publikacjach badaczy z różnych dziedzin rozpatrywano znaczenie pogranicza zarówno w studiach teoretycznych, jak i w pracach empirycznych. W tekście pogranicze jest traktowane jako określenie geograficzne, obszar na terenie Polski znajdujący się w bezpośredniej bliskości granicy państwowej na wschodzie. Jednocześnie to przestrzenne rozumienie pogranicza wyznacza trudne do precyzyjnego wytyczenia granice kultur, języków i etnosów.W artykule zajęto się problemem trudności w jednoznacznym rozstrzygnięciu pochodzenia wyrazu, które wynikają ze skomplikowanej, wspólnej przeszłości kulturowej, etnicznej oraz językowej ziem położonych na styku zachodniej i wschodniej Słowiańszczyzny. Wykazano to na przykładzie dwóch wyrazów – czugun ‘żeliwo’, ‘garnek żeliwny’ i opołonik ‘warząchew, łyżka wazowa’ – które z jednej strony pokazują uwikłanie wynikające z wielojęzycznej przeszłości terenów, gdzie występują, a z drugiej strony stanowią świadectwo dawnych realiów wiejskich.
Analiza kognitywno-semantyczna polskich oraz serbskich związków frazeologicznych z komponentem somatycznym określających stany emocjonalno-uczuciowe
Authors: Jovanović-Mihaylov Vesna 
Published: February 2021

A Comparative Cognitive-Semantic Analysis of Polish and Serbian Phraseological Units Which Are Related to Emotional-Affective States and Contain Components Referring to Parts of Human Body This article offers an analysis of Polish and Serbian phraseological units which are related to emotional-affective states and contain components referring to parts of human body. The cognitive-semantic analysis presented in the study considers 145 such units. The corpus is divided into three thematic groups, taking into account all three types of emotions: positive, neutral and negative. The article presents the meaning of phraseological units in focus and considers the impact of symbolism of given parts of the body on shaping it. The conclusion highlights the key similarities and differences between the Polish and Serbian phraseological units under discussion. Analiza kognitywno-semantyczna polskich oraz serbskich związków frazeologicznych z komponentem somatycznym określających stany emocjonalno-uczucioweCelem artykułu jest prezentacja analizy związków frazeologicznych odnoszących się do stanów emocjonalno-uczuciowych z komponentem somatycznym w języku polskim oraz serbskim. Na podstawie korpusu, zawierającego 145 frazeologizmów, jednostki frazeologiczne zostały poddane semantyczno-kognitywnej analizie. Korpus został podzielony na trzy grupy tematyczne. Zaproponowana klasyfikacja uwzględniła wszystkie trzy typy emocji: pozytywne, negatywne oraz neutralne. Przedstawiono znaczenie badanych frazeologizmów oraz ukazano, w jakim stopniu symbolika danych części ciała wpłynęła na ukształtowanie znaczenia frazeologicznego. W końcowej części artykułu omówiono podobieństwa i różnice w zakresie polskich i serbskich związków frazeologicznych.
Komponent „siedem” w słowiańskiej frazeologii i paremice
Authors: Wysoczański Włodzimierz 
Published: February 2021

The Component “Seven” in Slavic Phraseology and Paremical Units Units with a numeral component are clearly noticeable in phraseo-paremical resources. This is particularly the case of richly represented multiword combinations with the lexeme “seven”. The comparative analysis presented in this article considers the phrases and paremias of Slavic languages with the component “seven”. They manifest a conceptualising numerical dimension in indications of quantity and intensity by reference to the value of seven units of something, and also by variance or opposition within numerical indices with the central segment “seven”. Komponent „siedem” w słowiańskiej frazeologii i paremice W zasobach frazeologiczno-paremicznych wyraźnie zauważalne są jednostki z komponentem liczebnikowym, w szczególności bogato reprezentowane są związki z leksemem „siedem”. W przeprowadzonym badaniu porównawczym analizie poddano frazeologizmy i paremie języków słowiańskich ze składnikiem „siedem”. Ukazują one konceptualizacyjny wymiar liczbowy przejawiający się we wskazaniach na miarę ilości oraz intensywność poprzez odniesienie do wartości siedmiu jednostek czegoś, a także poprzez oboczność bądź przeciwstawność w obrębie odniesień liczbowych z ośrodkowym segmentem „siedem”.
Wspomnienie. Elżbieta Kędelska (16 marca 1949 – 10 listopada 2014)
Authors: Łuczak Arleta 
Published: February 2021

In Memoriam: Elżbieta Kędelska (16 March 1949 – 10 November 2014) Throughout her professional life, Elżbieta Kędelska (1949–2014) was associated with the Institute of Slavic Studies, Polish Academy of Sciences. She made a substantial contribution to research on the history of Polish dictionary-making. Her work was focused on Polish and Slavic linguistics, mainly the history of Latin-Polish and Latin-Czech lexicography, comparative lexicography and issues of sixteenth-century Polish lexis. She also transcribed the 1532 and 1544 Latin-Polish manuscripts by Bartholomeus de Bydgostia – the most outstanding Polish lexicographer of the first half of the sixteenth century, and co-authored the recent reversed Polish-Latin edition of Bartholemeus’ dictionary. Wspomnienie. Elżbieta Kędelska (16 marca 1949 – 10 listopada 2014) Elżbieta Kędelska (1949–2014) przez całe swoje życie zawodowe była związana z Instytutem Slawistyki Polskiej Akademii Nauk. Wniosła znaczący wkład w rozwój badań nad historią polskiego słownikarstwa. Skupiała się na językoznawstwie polskim i słowiańskim: głównie historii łacińsko-polskiej i łacińsko-czeskiej leksykografii, komparatystyce leksykograficznej oraz zagadnieniach XVI-wiecznej leksyki polskiej. Odczytywała łacińsko-polskie rękopisy z lat 1532 i 1544 autorstwa Bartłomieja z Bydgoszczy – najwybitniejszego leksykografa polskiego pierwszej połowy XVI wieku. Jest współautorką obecnej edycji Słownika Bartłomieja w odwróconej, polsko-łacińskiej wersji językowej.
Wykaz publikacji dr hab. Elżbiety Kędelskiej
Authors: Łuczak Arleta 
Published: February 2021

List of Publications by Dr hab. Elżbieta KędelskaThe paper provides a list of publications by Dr hab. Elżbieta Kędelska. Wykaz publikacji dr hab. Elżbiety KędelskiejArtykuł stanowi wykaz publikacji dr hab. Elżbiety Kędelskiej.
The Shallowing Surface Temperature Inversions in the Arctic
Authors: Zhang Lin , Ding Minghu , Dou Tingfeng , Huang Yi , Lv Junmei , Xiao Cunde 
Published: February 2021

AbstractTemperature inversions play an important role in various physical processes by affecting the atmospheric stability, regulating the development of clouds and fog, and controlling the transport of heat and moisture fluxes. In the past few decades, previous studies have analyzed the spatiotemporal variability of Arctic inversions, but few studies have investigated changes in temperature inversions. In this study, the changes in the depth of Arctic inversions in the mid-twenty-first century are projected based on a 30-member ensemble from the Community Earth System Model Large Ensemble (CESM-LE) project. The ERA-Interim, JRA-55, and NCEP–NCAR reanalysis were employed to verify the model results. The CESM-LE can adequately reproduce the spatial distribution and trends of present-day inversion depth in the Arctic, and the simulation is better in winter. The mean inversion depth in the CESM-LE is slightly underestimated, and the discrepancy is less than 11 hPa, within a reasonable range. The model results show that during the mid-twenty-first century, the inversion depth will strongly decrease in autumn and slightly decrease in winter. The shallowing of the inversion is most obvious over the Arctic Ocean, and the maximum decrease is over 65 hPa in the Pacific sector in autumn. In contrast, the largest decrease in the inversion depth, which is more than 45 hPa, occurs over the Barents Sea in winter. Moreover, the area where the inversion shallows is consistent with the area where the sea ice is retreating, indicating that the inversion depth over the Arctic Ocean in autumn and winter is likely regulated by the sea ice extent through modulating surface heat fluxes.