Kannabiszszármazékok használatának gyakorisága gyulladásos bélbetegségben
Authors: Xantus Gábor , Gyarmathy V. Anna 
Published: March 2021

Összefoglaló. Gyulladásos bélbetegségben (IBD) a fájdalomérzés
komplex szomatikus és pszichés jelenség. Ez utóbbi komponens pontosabb megértése
segíthet a megfelelő kezelési stratégia megállapításában. A szorongásos
hangulati zavarok és egyes maladaptív viselkedési minták (dohányzás és
alkoholfogyasztás) előfordulási gyakorisága jól dokumentált IBD-ben, a
kannabiszhasználat hatása ugyanakkor kevésbé ismert. A szerzők szisztematikus
áttekintést végeztek annak megértéséhez, hogy vajon magasabb-e a
marihuánahasználat gyakorisága felnőtt IBD-s betegek között egészséges
kontrollpopulációhoz viszonyítva, és ha igen, akkor melyek a szerhasználat
legfontosabb jellemzői. A kutatási periódust szándékosan az elmúlt 7 évre
korlátoztuk, ugyanis 2013-tól jelentős változások álltak be a kannabinoidok jogi
és orvosi megítélésében az USA-ban. Öt elsődleges és több másodlagos
adatbázisban kutattunk előre meghatározott kulcsszavak segítségével 2013 óta
teljes szöveggel megjelent, angol nyelvű felnőtt IBD-s populációt vizsgáló
epidemiológiai tanulmányok vonatkozásában. 143 rekord közül 7 cikk felelt meg a
beválogatási kritériumoknak. Eredményeink szerint a kannabiszhasználat
gyakorisága IBD-ben szenvedő felnőtt betegek körében valószínűleg magasabb, mint
a kontrollpopulációban: a „valaha, bármikor” használók aránya 54–70% között
változott (szemben a 46–60% gyakorisággal a kontrollcsoportban), míg az „aktív
használók” esetén a gyakoriság 6,8–25% között változott (vs. a
kontrollcsoportban tapasztalt 8,6–14%-kal). A prevalenciaadatok széles
variabilitása arra utal, hogy a beválogatott epidemiológiai tanulmányok
valószínűleg vagy nem voltak megfelelően tervezve, vagy jelentős
heterogenitással bírtak. A pszichés tényezők ellentmondásos mintája azt
sugallja, hogy a kannabinoidok egyes esetekben ronthatták, más esetben
valószínűleg javították bizonyos prominens tünetek megélését. Javasoljuk ezért,
hogy a valós prevalencia megállapítása érdekében a keresztmetszeti vizsgálatok
mellé ismételt pszichometriai vizsgálatokon alapuló vizsgálatok is bekerüljenek
a további kutatásba. Orv Hetil. 2021; 162(12): 443–448.
Summary. Pain perception in inflammatory bowel disease (IBD) is
beyond a purely somatic process. In-depth understanding of psychologic elements
might enable more effective management in this patient group. Anxiety disorders
and certain maladaptive coping strategies like smoking and alcohol consumption
are well-documented in IBD, unlike the scarcely researched cannabis use. The
authors designed a systematic review, to investigate if the prevalence of
cannabis use is higher in IBD that in unselected controls. The research window
was intentionally set to cover for the past 7 years, as in 2013 major
legislative changes took place in the cannabis decriminalisation process in the
United States. 5 primary and several secondary databases were researched with a
pre-formulated algorithm registered at PROSPERO for full text epidemiological
studies published in English language involving adult IBD patients. Out of 143
records, 7 articles met the in/exclusion criteria. Our results suggest that
cannabis use among adult patients with IBD is likely to be higher than in the
unselected control population. The proportion of “ever” users varied from 54% to
70% (vs. 46–60% in the control group); and for ‘active users’, the prevalence
ranged between 6.8% to 25% (vs. 8.6–14% in the control group). The wide
variability in prevalence data suggests that the selected epidemiological
studies were either inappropriately designed or were too heterogeneous (or
both). The contradictory pattern of psychological factors suggests that
cannabinoids might improve or worsen IBD depending on case by case basis. We
therefore opine that in addition to cross-sectional papers, studies based on
repeated psychometric analysis are needed to establish the real prevalence and
inform cannabinoid prescription and holistic management in inflammatory bowel
disease. Orv Hetil. 2021; 162(12): 443–448.