bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
SYMPTOMER OG SOCIALITET: Interview med Dorte Effersøe Gannik
Authors: Jansbøl Kåre , Johansen Katrine Schepelern 
Published: September 2021

Dorte Effersøe Gannik’s book Social Theory of Disease: A Situational Perspective
is the revised version of her doctoral thesis in medical sociology. In the book,
Gannik uses empirical research on backaches to construct a general sociological
theory of disease. In this interview with Jansbøl and Johansen, Gannik primarily
talks about the theoretical aspects of her work. Gannik’s theory of disease helps
us reach a more precise understanding of connections between the two complex
entities “disease” and “the social”. Gannik claims that disease is far more socially
embedded than the health sector thus far has acknowledged, and she points out
that factors outside of the health sector determine whether or not a person interprets
some kind of physical discomfort as a symptom of disease severe enough
to seek medical attention for. Even after a person has been transformed into a
patient, many of his or her symptom-related actions are still more often determined
by conditions in the home, at work, or among friends than it is by strictly
medical matters. Gannik claims that the health sector hitherto has had an inadequate
understanding of disease, because its spokespersons have defined it as a
fundamentally biological entity which is largely unaffected by social conditions.
In contrast, Gannik argues that disease can only be properly understood if one
seriously takes into consideration the social lives of patients, inside the health
sector, as well as outside it.
FRA SYGDOMSFORTOLKNING TIL SYGDOMSHÅNDTERING I DET ØSTLIGE UGANDA – OG I ANTROPOLOGIEN
Authors: Mogensen Hanne Overgaard 
Published: September 2021

Medical anthropologists have a long tradition for studying illness explanations
offered by local informants as well as how these explanations influence health
care seeking behaviour. In spite of anthropologists’ intentions to provide a cultural
critique of biomedicine, many studies within medical anthropology actually end
up confirming the implicit assumptions of the biomedical paradigm through their
focus on local illness explanations and health care-seeking behaviour. Due to their
interest in local illness explanations, anthropologists continue to be regarded as
those who can identify exotic understandings of sickness. These explanations,
it is then assumed, can be turned into more acceptable knowledge and appropriate
behaviour through public health initiatives. This article asserts that one way
to avoid such a trap is to recognize medical anthropology’s tendency to study
the use of cognitive models as analytical framework: classification, semantic
networks, explanatory models, narratives etc. There is a definite need for a shift
from semantics to pragmatics, when one addresses the interpretation of illness.
The discussion is based on fieldwork conducted primarily in Uganda, over the
course of the past 15 years. The author’s changes in perspective emerge from
developments in anthropology, especially medical anthropology, during this time
period.
HJEMLIGHED SOM VELFÆRDSPARADOKS: Om iscenesat autenticitet i døgninstitutioner for anbragte børn
Authors: Højlund Susanne 
Published: September 2021

The article is built upon a fi eldwork in Danish children’s homes which analyses
what it means to social workers and children to be a homey institution. The ideal
of hominess is presented as a paradoxical idea producing several contradictions
and dilemmas in the everyday life of the institution. The article presents the
historical background for this problem, with a focus on the ideal of authenticity
both as a product of, and a counter-strategy to, modernity.
Keywords: Home, hominess, social work, children’s homes.
PÅ GENBESØG I MAGISKE VERDENER: Et essay
Authors: Sjørslev Inger 
Published: September 2021

In classical anthropological literature, magic has been dealt with as technologies
that are related to uncertainty and control. The present essay sets out from these
themes, but argues that a theory of magic, as well, has to look at the triangle
between matter or substance, form and holistic images, and techniques and
actions. The incentive to discuss magic in the light of newer anthropological
theory of materiality derives from a visit to the exhibition at the Tropenmuseum
in Amsterdam: Vodou – a way of life. On the basis of impressions from this
exhibition, particularly the encounter with the figures of the bizango spirits, the
article suggests that magic has to do with materiality in ways that can be further
illuminated by a closer attention to fetish and to sacrifice. The elaboration of
materiality into different forms is salient in both of these phenomena. Magic,
then, has to do with the shaping of matter, whether in form of packages where
the substance of content may be of significance, or in the form of destruction.
Keywords: materiality, structuring, technique, fetich, sacrifice, voodoo.
ERHVERVSMAGI? Om charlatanisme og værdiskabelse ud af den blå luft
Authors: Salamon Karen Lisa 
Published: September 2021

The author argues for the relevance of applying ethnographic theories of sociality,
magic and trickster to empirical data and discourse on contemporary economic
value creation and so-called “financial wizardry”. Salamon discusses contemporary
cases of massive financial fraud as instances of illusionism that draw on similar
social and significant mechanisms as did the performances of historical charlatans
and magicians. The article draws on publicly accessible information and media
coverage on two recent cases of substantial financial fraud, a historical analysis
of charlatanism in medieval Italy, as well as classic ethnographic theories of
magic. The argument relates the fraud cases to analyses of alchemical reasoning
and occultism and points out that charlatanism, magic illusionism and grand
financial fraud all profit from being “too good to be true” and “too cheap for the
price”. The cases are supernatural because their price and value stem from doing
“the impossible”. They seduce their audiences by the trick of the “cure all – no
risk – something out of nothing” financial performance, just as the illusionist’s
audiences are seduced by his impossible trick of pulling several large doves up
from one small hat. Salamon concludes that the “financial wizard’s” claim to
virtual, and rather Effortless, conjuring up of economic value resembles general
value creation under contemporary financial capitalism, resonating magic: The
“white magic” of contemporary financial capitalism only turns out to be defined
as “black magic” when it – after the fact - carries negative results for its investors,
audiences – and performers.
Keywords: Anthropology of management, fraud, theories of magic, theory of
value, charlatanism, trickster.
Historien om en kanal: Klimaforandringer og vandpolitik i det peruanske højland
Authors: Rasmussen Mattias Borg 
Published: September 2021

Klimaforandringerne øger presset på vandressourcerne i det peruanske Andes. Artiklens forfatter følger i tid og rum en vandingskanal i provinsen Recuay i Perus højland. Historisk følges kanalen før, under og efter jordbrugsreformerne. Med inspiration fra Norman Longs Encounters at the Interface (2002) er det muligt at lokalisere et antal interfaces langs kanalen. Gennem en analyse af interfaces og kanalens forløb bliver det muligt at konkludere, at vandmanglen er et resultat af et samspil mellem økologiske og sociale relationer. Til slut fremføres det, at samtidig med at klimaforandringerne øger presset på vandressourcerne, skabes der også nye muligheder for dialog mellem den lokale befolkning og eksperterne. Søgeord: klimaforandring, vand, lokalpolitik, Andes, Peru English: The Story of a Canal. Climate Change and the Politics of Water in the Peruvian HighlandClimate change increases pressure upon water resources in the Peruvian Andes, and the issue of water scarcity may become even more pertinent. The exploration of the problematic of water is about the relationship between water and social organization, and the impact of climate change upon that relationship. “The story of a canal” traces the course of an irrigation canal in the Peruvian highland province of Recuay in time and space. The history of the canal is followed through different phases of before, under and after the agrarian reform up until the establishment of the present day peasant communities, thus inserting the course of the canal into historical land tenure dynamics. Following the analytical framework set up by Norman Long in Encounters at the Interface (2001), a number of interfaces of interaction is located along the course. Through an analysis of the interfaces and the course of the canal it is argued that water scarcity is the result of a complex interplay between ecological and social relations. Finally it is argued, that while climate change increases pressure upon water resources, it also can produce new openings through renewed dialogue between the local population and experts. Keywords: Climate change, water, local politics, Andes, Peru
Figurer uden grund. Museumsansamlinger og globale klimaforandringer
Authors: Brichet Nathalia , Hastrup Frida 
Published: September 2021

Denne artikel har to nøje sammenhængende forehavender: Dels skriver den en udstilling frem på baggrund af et etnografisk indsamlingsprojekt, hvor bestemte genstande er hjembragt fra hele verden for at kaste lys over de globale klima- forandringer. Dels afprøver den et særligt analytisk greb om disse genstande til at belyse, hvordan ting overhovedet kan komme til syne som objekter i antro- pologiske analyser. Dermed udforsker artiklen overordnet, hvordan skabelsen af analyseenheder kan tænkes i såvel etnografisk museumsarbejde som i antropolo- giske analyser i bredere forstand. Det foreslås, at denne proces må anses som en dynamisk og kreativ figurering af verden, hvilket indebærer, at genstandene for et givent musealt eller antropologisk blik har analyse indlejret i sig. Det overordnede argument er, at objekter i antropologiske analyser, uanset om de udfolder sig på museer eller i tekster, aldrig taler for sig selv og ikke kan ses som givne og naturlige enkeltdele i et lige så givent og naturligt system. Figur og grund medproducerer hinanden, hvorved grunden kun kan komme til syne som yderligere en figur. Dette åbner muligheden for at se analyse som en generativ proces snarere end som en dekonstruktion eller repræsentation.Søgeord: analyseenheder, etnografika, figurering, kreativitet, museer, ting.English: Figures without Ground: Museum Collections and Global Climate ChangesThis article has two closely related ambitions. For one thing, it conjures up an exhibition on the basis of an ethnographic collection, the point of which is to display global climate change through artefacts brought home from all around the world. For another, it explores a specific analytical take on these artefacts in order to discuss how things come to life as objects of anthropological analysis. The article thus addresses the general question of how we might think about the creation of units of analysis in ethnographic museum practice as well as in anthropology. It is suggested that this process can be seen as a dynamic and creative figuration of the world, which implies that the objects of any anthropological gaze already have analyses enfolded in them. The overall argument is that objects of anthropological analysis, whether expressed in museums or in texts, never speak for themselves and thereby cannot be seen as natural and given particulars in an equally natural and given system. Figure and ground co-produce each other, whereby any ground can only emerge as yet another figure. This paves the way for understanding analysis as a generative process rather than as deconstruction or representation. Keywords: Analytical objects, museums, ethnographic artefacts, things, creativity
VERDENS UAFKLARETHED
Authors: Bille Mikkel 
Published: September 2021

Artiklen diskuterer, hvorledes uafklarethed og begrebsmæssig vaghed konstituerer
den måde, hvorpå mennesker udfolder sig materielt og begrebsmæssigt. I de nylige
antropologiske studier af „en eller flere verdener“ udfolder verdens beskaffenhed
sig ofte i informanternes klare og entydige udsagn eller udledes af observationer
af praksis. Med udgangspunkt i brugen af belysning argumenterer artiklen for
et øet fokus påbegrebet „tmosfæe“ som det, der toner oplevelsen af verden,
men som ikke nøvendigvis indbefatter begrebsmæsig klarhed. Atmosfæer er
ontologisk set vage erfaringer, der påden ene side opleves og påden anden side
ikke præist kan afgræses. Nå denne uafklarethed tages som præis, ånes op
for en tilgang til informanternes erfaringer, som ikke blot handler om multiplicitet,
men som ogsåtager sammensmeltningerne af de affektive, sanselige og materielle
erfaringspraksisser med, hvor uklare de end er.
Søgeord: atmosfære, lys, uafklarethed, Danmark, Jordan, hygge
„DET ER IKKE EN FORLYSTELSESPARK, VI DRIVER HER“ Behandling vs. nydelse og andre modsætninger i det danske program
Authors: Johansen Katrine Schepelern 
Published: September 2021

I 2008 vedtog det danske folketing, at behandling med lægeordineret heroin skulle
være en behandlingsmulighed i dansk misbrugsbehandling. Med indførelsen af
lægeordineret heroin indførte man ikke kun et stof, der for nogle stofbrugere er
meget attraktivt. Man indførte også et meget komplekst behandlingstilbud med
en række indbyggede modsætninger. Baseret på et omfattende feltarbejde på de
fem danske heroinklinikker analyserer denne artikel tre centrale modsætninger
i behandlingstilbuddet. Den første modsætning er, at heroin både er problemet
– det afhængighedsskabende stof – og samtidig løsningen – behandlingen. Den
anden modsætning er, at brugernes rationale for at tage stoffet – nemlig nydelsen
– er meget anderledes end personalets rationale bag at give stoffet – afhjælpelse
af lidelse. Den tredje modsætning er, at behandlingen søger at normalisere brugerne
og samtidig omfatter praksisser – injektion af afhængighedsskabende stoffer,
kokseri og overdosis – der almindeligvis betragtes som radikalt afvigende.
Afslutningsvis bruges diskussionerne af disse modsætninger til at identificere
en række implicitte antagelser blandt personalet på heroinklinikkerne om, hvad
behandling er: Behandling er tæt knyttet til medicin og medicinske logikker,
behandling kræver en aktiv indsats fra brugernes side, og endelig må behandling
helst ikke må være for nydelsesfuldt for brugerne.
Søgeord: misbrugsbehandling, heroin, nydelse, rus, medikalisering, normalisering
EVIDENSBASERET POLITIKUDVIKLING
Authors: Vohnsen Nina Holm 
Published: September 2021

Brudflader mellem forskning og bureaukrati Det har i en årrække været en ambition i det danske embedsværk at kunne baserestadig flere indsatser på evidens. Hvor den evidensbaserede tilgang tidligereprimært var at finde på de sundhedsfaglige indsatsområder, har tilgangen nuogså vundet frem på det sociale område og i beskæftigelsesindsatsen. Dermedskriver Danmark sig ind i en bredere tendens, som også omfatter det amerikanskeog det britiske embedsværk. Bestræbelserne på at frembringe evidensbaseretpolicy er imidlertid blevet problematiseret både fra forskningsmiljøerne oginternt i statsadministrationerne. I disse analyser konkluderes det, at evidenskun sjældent, hvis nogensinde, bruges direkte i politikudviklingen, men oftere erenten håndplukket til lejligheden eller indgår som et blandt flere input. I denneartikel vil jeg på baggrund af feltarbejde i det danske embedsværk diskutere,præcis hvori udfordringerne ved at arbejde evidensbaseret består. Hvordan gårdet altså til, at evidens ikke anvendes direkte i udviklingen af politik? Via enanalyse af udviklingen og implementeringen af et dansk forsøg på at udvikleevidensbaseret policy på beskæftigelsesområdet vil jeg vise, hvordan detevidensbaserede paradigme grundlæggende er i konflikt med embedsværketstraditionelle håndværk og arbejdsbetingelser.Søgeord: evidensbaseret politik, embedsværket, policy, bureaukrati, Danmark
SPÆNDINGSFELTET MELLEM DYNAMIK OG STABILITET
Authors: Møller Julie Rahbæk , Johansen Katrine Schepelern 
Published: September 2021

Udvikling og behandling af mennesker med sindslidelser i det danske velfærdssamfund Mennesker med alvorlige sindslidelser hører til blandt nogle af de mest udsattemennesker i vores velfærdssamfund, og der findes i dag omfattende indsatser rettetmod denne gruppe. Forandringer i velfærdssamfundet har derfor direkte betydningfor disse mennesker – det gælder også skiftet fra en stat, der fokuserer på at skabestabilitet, til en stat, der har fokus på at fremme konkurrence og dynamik. Baseretpå empirisk materiale fra to forskellige psykiatriske institutioner argumenterer vifor, at skiftet fra velfærdsstat til konkurrencestat har betydet en ændring i spændingsfeltetstabilitet-dynamik for disse mennesker. Vi argumenterer i artiklen146for, at et centralt forhold ved de udviklings- og dokumentationsredskaber, somman arbejder med i psykiatrien og socialpsykiatrien i dag, er, at de observerer ogbeskriver patienternes/beboernes liv og væren stadig mere detaljeret for på dennemåde at kunne dokumentere den ønskede forandring. Det har de konsekvenser, atmedarbejdernes arbejde bliver meget styret, og at rum til refleksion formindskes.Samtidig risikerer sindslidendes ønsker om stabilitet at blive tilsidesat til fordel foren præference for en særlig slags dynamisk udvikling, som er vanskeligt for demat efterleve. Derfor foreslår vi afslutningsvis, at begrebsparret dynamik-stabilitetinddrages som analytisk opmærksomhedspunkt i fremtidige undersøgelser afvelfærdssamfundet.Søgeord: psykiatri, socialt arbejde,
NÅR ÆLDRE MENNESKER BLIVER GAMLE: Betydningen af velfærdsstaten og medborgerskabet
Authors: Ludvigsen Bodil 
Published: September 2021

Denne artikel bygger på et antropologisk feltstudie hos svækkede ældre mennesker,
som boede i eget hjem, og som blandt andet modtog hjemmesygepleje.
Studiet fokuserede især på de ældre menneskers sociale relationer, hjælpen,
de modtog, deres medicin og sundhedsaktiviteter i form af blandt andet fysisk
træning. Derudover blev de ældres forståelse af døden behandlet, og hvordan de
tilpassede sig deres levevilkår som ældre. Artiklen tager udgangspunkt i teorier
om medborgerskab (Marshall, Schwartz, Sørensen, Jöhncke, Rose & Novas,
Petryana), og hvordan det at være medborger i et samfund indebærer rettigheder,
pligter og krav. Ældre, som er afhængige af velfærdssamfundets hjælp, er ikke
undtaget for pligter og krav, og forpligtelserne strækkes langt ind i denne sene
fase af livsforløbet. Jeg argumenterer i artiklen for, at de ældre informanter med
baggrund i deres ønske om at være en god medborger, og ikke en modborger, i vid
udstrækning søger at tilpasse sig de krav og forpligtelser, de møder fra samfundets
side, eksempelvis om medicinindtagelse, træning og at indgå i et samarbejde
med deres hjælpere. Som en integreret del heraf smelter også konkurrencestatens
mål (Pedersen) om effektivitet og virkningsfuldhed sammen med disse krav og
forpligtelser. Ældre medborgeres ønske om at forbedre deres helbredstilstand er
ofte overensstemmende med de aktuelle samfundsmæssige mål. Artiklen viser,
at det med tiden bliver sværere for de ældre informanter at leve op til krav og
forpligtelser, hvorfor de trækker „ældrekortet“. Som føge heraf reformulerer
de ædre deres medborgerskab til en status som „ammel“, samtidig med at de
udvæger forpligtelser, som de fortsat behersker. Den antropologiske forstålse af
medborgerskabet som deltagende, pluralt, flydende og gensidigt viser, hvorledes
de ædre informanter kan definere deres medborgerskab ud fra personlig formån.
Det betyder, at de ædre fortsat kan føe sig inkluderede, samtidig med at de
ydelser, de modtager, tilkendegiver substantiel inklusion i samfundet.
Søgeord: medborgerskab, hjemmesygepleje, velfærdssamfund, rettigheder,
pligter, konkurrencestat.
DE USUNDE: Sundhedsantropologens møde med multisyge ældre på Lolland
Authors: Jønsson Alexandra Ryborg 
Published: September 2021

Alexandra Ryborg Jønsson: The Unhealthy. Anthropological Encounters
with Priorities and Health Perceptions of Older People Living with
Multimorbidity
Based on ethnographic research among the chronically ill elderly in Lolland, the
article demonstrates how “health” as a morally weighted concept is reproduced by
the fieldworker. Recognition of such positionality emerges gradually throughout
the author’s fieldwork, and the article shows how increasing critical awareness is
reflected in the fieldwork itself. It is argued that medical anthropological studies
require constant reflection on how the fieldworker produces empirical objects.
Owing to this, the perspective termed “empathic research” is introduced; “empathic”
refers to the anthropologist’s responsibility to make practices, experiences
and narratives understood within the specific local context. The analysis
stresses the need for anthropologists to remain critical towards positioning and
normative groundings within the research project and seek for knowledge on
how individuals are embedded within a society sat in a contextual frame of time
and politics. Following this, a focus towards social inequality in health must
become a commitment to engage in the world as anthropologists. The discussion
establishes grounds for an empathetic way of collecting knowledge that entails
an epistemological focus on situational existence.
Keywords: research ethics, empathic knowledge production, fieldwork, multimorbidity,
Denmark

Alexandra Ryborg Jønsson: De usunde. Sundhedsantropologens møde med
multisyge ældre på Lolland
Med udgangspunkt i feltarbejde blandt ældre på Lolland med flere samtidige
kroniske sygdomme vises, hvordan forestillingen om sundhed som noget moralsk
befæstet ubevidst reproduceres af antropologen. Erkendelsen af denne positionering
kommer gradvist, og artiklen viser, hvordan en stigende kritisk bevidsthed
afspejles i feltarbejdet. Der argumenteres for, at medicinsk-antropologiske studier
kræver en konstant refleksion over skabelsen af det empiriske objekt. Derfor
introduceres empatisk vidensproduktion som forskningsposition. Med empatisk
refereres til antropologiens ansvar for at gøre lokale praksisser, erfaringer og udsagn
forståelige i deres kontekst. Artiklen fremhæver antropologens forpligtelse til
at forholde sig kritisk over for normative indlejringer i sit projekt og i stedet søge
at skabe viden om det enkelte menneskes indlejring i og bidrag til fællesskabet
set i en kontekstuel og subjektiv optik. Der argumenteres for, at et fokus på social
ulighed, her i sundhed, er en forpligtelse, vi som antropologer bør tage på os og
dermed bruge vores fag til at engagere os i verden. Det foreslås, at empatisk vidensproduktion
som forskningsstrategi med fokus på de situationelle eksistenser
kan modvirke berøringsangst over for politisk og moralsk ladede felter.
Søgeord: forskningsetik, empatisk vidensproduktion, feltarbejde, multisygdom,
Lolland