bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Соціальна психологія націєтворення: концептуальні засади і методологічні принципи дослідження
Authors: Sushyi Olena 
Published: January 2021

У статті представлено результати першого етапу роботи за НДТ “Націєтворчий та конфліктологічний потенціал форм соціально-психологічного мислення” (ДР №0117U000193)”, яка виконується в лабораторії методології психосоціальних і політико-психологічних досліджень ІСПП НАПН України. Науковий пошук було спрямовано на вирішення таких завдань, як: (1) обґрунтування концептуальних засад соціальної психології націєтворення як окремого наукового напряму; (2) розроблення теоретичної соціально-психологічної моделі націєтворчого процесу та методологічних принципів його соціально-психологічного дослідження. У річищі перелічених завдань колективом науковців здійснено спробу концептуалізувати соціально-психологічні засади націєтворчого процесу, виробити інтегральний підхід до аналізу нації як цілісного соціально-психологічного феномену, що спирається на концепцію соціально-психологічного мислення М. Слюсаревського. Концептуальний каркас теоретичної соціально-психологічної моделі націєтворчого процесу та методологічних принципів його соціально-психологічного дослідження утворюють: (1) теоретичні і методологічні підходи до дослідження процесу націєтворення, що склалися в історико-філософському та соціально-політичному пізнанні; (2) етногенетичні, культурно-історичні та психологічні аспекти націєтворення, що є предметом вивчення етнопсихології (етнічної і національної психології); (3) соціально-психологічні аспекти націєтворчого процесу, подані в координатах концепції соціально-психологічного мислення та його формовиявів. Обґрунтовано концептуальні засади соціальної психології націєтворення як окремого наукового напряму, визначено її мету, об’єкт і предмет дослідження. Представлено робочі соціально-психологічні визначення понять “нація” і “націєтворення”. Як концептуальне узагальнення засад та методологічних принципів дослідження соціальної психології націєтворення презентовано однойменну експериментальну розробку навчальної програми “Соціальна психологія націєтворення”, проект структури якої подано в тексті.
Психологічні наслідки воєнного конфлікту на cході: теоретичний аналіз явищ політико-правової сфери
Authors: Dukhnevych Vitalii M. 
Published: January 2021

Аналізуються негативні психологічні наслідки в політико-правовій сфері, що супроводжують воєнний конфлікт на сході України. Охарактеризовано загальну картину суспільно-політичної дійсності в країні напередодні і на початку воєнного конфлікту. Визначено, що такі негативні психологічні наслідки можуть бути зумовлені порушеннями ефективної чи оптимальної взаємодії громадян між собою або громадян з органами влади. Показано, що одним із психологічних механізмів, покладених в основу створення самопроголошених ЛДНР, було руйнування української та загальноукраїнської ідентичностей за рахунок створення і використання різноманітних міфів та нищення відчуття безпеки громадян. Здійснено систематизацію і групування негативних психологічних наслідків у соціально-психологічному та політико-правовому аспектах. У межах першого аспекту виділено такі групи негативних психологічних явищ у політико-правовій сфері в умовах воєнної агресії Росії: 1) руйнування єдності громадянського суспільства; 2) наростання незадоволеності діяльністю влади; 3) порушення процесу політико-правової ідентифікації; 4) посилення піддатливості маніпулятивним інформаційним впливам; 5) поширення неконструктивних патернів поведінки; 6) зневіра в майбутньому України. Політико-правовий аспект представлено через психологічну інтерпретацію таких явищ, як радикалізація свідомості, сепаратизм, колабораціонізм, екстремізм, мілітаризація свідомості, аномія, дераціоналізація (ірраціоналізація) свідомості, знецінення життя та людської гідності; участь у блокуванні інфраструктурних об’єктів, залучення військових та колишніх учасників АТО до різноманітних політико-правових акцій, “військовий туризм”, аватаризм; формування різних форм порушень правосвідомості; криміналізація побутових конфліктів; соціальне утриманство, перекладання відповідальності за актуальну політико-правову ситуацію лише на політиків; загострення націоналістичних настановлень та зменшення толерантності до людей інших національностей, негативна стеріотипізація щодо окремих соціальних груп, поляризація уявлень персон та окремих соціальних груп, ухиляння представників інституціональних суб’єктів від взяття на себе відповідальності за долю країни чи її громадян; формування образу ворога тощо. Зроблено висновок, що зміст та специфіка виявів цих явищ ще потребує свого уточнення, аби в подальшому запропонувати ефективні рекомендації чи програми супроводу відповідно до того чи того змістового вияву таких явищ.
Соціально-психологічні чинники готовності громадян до надання допомоги особам, які зазнали впливу воєнного конфлікту
Authors: Vinkov Veniamin Yu.  
Published: January 2021

Представлено результати емпіричного дослідження з метою виявлення соціально-психологічних чинників готовності громадян до надання допомоги особам, які зазнали впливу воєнного конфлікту. У ході дослідження, в якому взяли участь 243 особи, встановлено, що готовність долучатися до волонтерської діяльності виявляють здебільшого респонденти, які не мають деструктивних постав у міжособових стосунках (завуальованої і відвертої жорстокості щодо людей, виправдуваного негативізму в судженнях і схильності робити безпідставні узагальнення щодо інших, негативного особистого досвіду спілкування з оточенням). Найменше така готовність пов’язана з нетолерантним ставленням до інших людей: саме таким опитаним притаманні прагнення підігнати партнера під себе, зробити його “зручним”; демонстрація категоричності або консерватизму в оцінках інших людей; відчуття труднощів у прощенні іншим помилок, незграбності і ненавмисно спричинених неприємностей; нетерпимість до фізичного або психічного дискомфорту, які створюються іншими людьми. З’ясовано, що в основі готовності надавати допомогу іншим лежать стійкі переконання щодо доброти людей та прихильності навколишнього світу, що виражається в довірі до свого оточення. Визначено, що громадяни, готові до участі у волонтерській діяльності, у разі зіткнення з проблемою найчастіше віддають перевагу копінг-стратегіям планування і позитивної переоцінки. Опитані, які мають високий рівень готовності до участі у волонтерській діяльності, виявилися більш готовими до надання різного роду допомоги внутрішньо переміщеним особам, а саме фізичної та інформаційної, тоді як ті, хто менш готовий до участі в такій діяльності, мають вищу готовність передусім до надання фінансової допомоги.
Dedicated Assessors: description of an innovative education intervention to facilitate direct observation in the clinical setting
Authors: Acker Amy , Hawksby Emily , MacPherson Peter , Leifso Kirk 
Published: January 2021

Background: The Department of Pediatrics at Queen’s University undertook a pilot project in July 2017 to increase the frequency of direct observations (DO) its residents received without affecting the patient flow in a busy hospital-based pediatric ambulatory care clinic. Facilitating DO for authentic workplace-based assessments is essential for assessing resident’s core competencies. The purpose of this study was to pilot an innovative education intervention to address the challenge of implementing DO in the clinical setting.
Methods: The project allowed for staff physicians to act as “dedicated assessors” (DA), a faculty member who was scheduled to conduct direct observations of trainees’ clinical skills, while not acting as the attending physician on duty. At the end of the project, focus group interviews were conducted with faculty and residents, and thematic analysis was completed.
Results: Participants reported an increase in the overall quality of feedback received during the observations performed by a DA, with more specific feedback and a broader focus of assessment. There seemed to be little disruption to patient care. Some residents described the observations as anxiety-provoking.
Conclusions: Overall, this project provides insight into an educational approach that medical residency programs can apply to increase the frequency of workplace-based DO and boost the quality of feedback residents receive while maintaining the flow of already busy ambulatory care clinics.
Potensi Integrasi Kearifan Lokal Dayak Dalam Pembelajaran Ilmu Pengetahuan Alam Di Sekolah Dasar Kota Palangka Raya
Authors: Sakman Sakman , Natalina Kristiani 
Published: January 2021

ABSTRAKFokus studi ini adalah untuk mengidentifikasi sifat pandangan dunia yang dianut oleh calon guru pendidikan dan mengeksplorasi hubungan, jika ada, antara pandangan dunia mereka dan konsepsi mereka tentang sifat sains. Selain itu, implikasi dari hubungan ini untuk pengajaran dan pembelajaran sains dibahas. Pesertanya adalah 30 calon guru IPA Dayak. Konsepsi mereka tentang ilmu pengetahuan alam dan pandangan dunia mereka yang spesifik tentang hubungan manusia dengan alam dinilai menggunakan kuesioner yang berhubungan dengan wawancara lanjutan. Hasil penelitian menunjukkan bahwa 70% dari peserta, terlepas dari latar belakang budaya mereka, memiliki pandangan dunia yang berpusat pada alam, sementara 30% dari mereka memiliki pandangan dunia antroposentris. Dan hasil wawancara menegaskan bahwa partisipan memiliki pandangan sempit tentang hakikat sains, dimana mereka mendeskripsikan sains hanya berdasarkan fakta, berpusat pada observasi, tidak kreatif dan tentatif karena perubahan fakta. Studi ini menyarankan perlunya memasukkan perspektif sosiokultural dan sifat sains dalamÂ kurikulum.
Temperature effect on the porosity of hydroxyapatite scaffolds and its use in tissue engineering
Authors: Zarate-Córdova Vareska Lucero , Oropeza-Guzmán Mercedes Teresita , López-Maldonado Eduardo Alberto , Iglesias Ana Leticia , Ng Theodore , Serena-Gómez Eduardo , Pérez-González Graciela Lizeth , Villarreal-Gómez Luis Jesús 
Published: January 2021

The search for a suitable bone replacement is of great importance due to the difficulty to use autologous transplants. Hence, the objective of this work is to compare the temperature effect on the porosity and average pore diameter of hydroxyapatite porous scaffolds fabricated by the salt leaching method. Hydroxyapatite porous scaffolds fabricated by the salt leaching technique were sintered from ~150 to 1000 °C. Synthesized hydroxyapatite was assessed by X-ray diffraction (XRD). Zeta potential at different temperatures was evaluated. Specimens were characterized using scanning electron microscopy (SEM) and Raman analysis. The results showed that significant porosity (57%) and pore size (49 µm) occurred with a thermal treatment above ~ 850 °C for scaffolds that were pre-sintered at 1050 °C.
A remark on covering of compact Kähler manifolds and applications
Authors: Hung V. V. , Quy H. N. 
Published: January 2021

UDC 517.9
Recently, Kolodziej proved that, on a compact Kähler manifold the solutions to the complex Monge – Ampére equation with the right-hand side in are Hölder continuous with the exponent depending on and (see [Math. Ann., <strong>342</strong>, 379-386 (2008)]).Then, by the regularization techniques in[J. Algebraic Geom., <strong>1</strong>, 361-409 (1992)], the authors in [J. Eur. Math. Soc., <strong>16</strong>, 619-647 (2014)] have found the optimal exponent of the solutions.In this paper, we construct a cover of the compact Kähler manifold which only depends on curvature of Then, as an application, base on the arguments in[Math. Ann., <strong>342</strong>, 379-386 (2008)], we show that the solutions are Hölder continuous with the exponent just depending on the function in the right-hand side and upper bound of curvature of
La fabrication sous tension de rapports judiciaires : le cas de l’évaluation socio-pénale des mineurs
Authors: Chouinard Rébecca , Martel Joane 
Published: January 2021

Au Québec, le rapport prédécisionnel est un outil d’évaluation qui permet d’éclairer la magistrature avant qu’une peine ne soit ordonnée à l’égard d’un mineur déclaré coupable d’un acte infractionnel. Au Québec, les artisans de ces rapports sont des intervenants sociaux. Cet article discute de la confection des rapports prédécisionnels qui se situe au confluent de deux logiques d’action antagonistes. L’une est portée par des stratégies organisationnelles d’uniformisation des rapports prédécisionnels et l’autre par des contraintes contextuelles pesant sur leurs auteurs. L’affrontement de ces logiques génère des signaux discordants chez les « artisans » de ces rapports, pouvant culminer en une tension non discutée. En réponse à cette tension, les intervenants-artisans tenteront des réconciliations ouvrant la voie à une pratique créative.
La biographie comme processus répétitif, mimétique et rituel
Authors: Wulf Christoph 
Published: January 2021

Point de départ. Le théorème de Sören Kierkegaard : « La vie ne peut être comprise qu’à l’envers ; mais elle doit être vécue à l’endroit » peut être compris comme le noyau de la recherche biographique. Que veut-il dire ? Il précise que la recherche biographique est centrée sur le passé, sur la vie vécue, dans le but de la comprendre. Le but est de créer de l’ordre et du sens et donc de la satisfaction et du bonheur. Dans le même temps, cependant, la vie doit être vécue dans l’inconnu vers le futur. Mais comment comprend-on la vie vécue ? Répétition et processus mimétique. Pour comprendre ce qui s’est passé dans la vie passée, il est nécessaire de répéter ses événements du passé dans l’imaginaire. Cette visualisation de la vie passée se fait par le biais de processus mimétiques, dans lesquels se produit une approximation du passé. C’est dans cette imitation productive des événements de la vie que naissent les premières formes de compréhension du vécu. Rituels. Dans la mesure où de nombreux événements importants de la vie humaine sont liés à des rituels, l’exploration des rituels mentionnés dans les récits biographiques permet de mieux comprendre la vie dont il est question. Pour explorer les rituels de structuration de la vie, quelques dimensions clés sont proposées, qui sont également appropriées pour comparer des biographies différentes. Une dimension importante de la connaissance biographique est donc reliée à l’expérience rituelle acquise par la répétition et la récréation mimétique du souvenir. C’est là un élément constitutif de l’ars vivendi .
Un lieu dans le lieu : comment la salle des professeurs peut-elle devenir un espace capacitant ?
Authors: Jeannin Laurent , Mabilon-Bonfils Béatrice 
Published: January 2021

Comment est perçue et vécue la salle des professeurs d’établissements du secondaire en France aujourd’hui ? Très peu travaillée, cette question est analysée à l’aide d’un corpus de données obtenu à l’aide d’une méthodologie mixte auprès d’une soixantaine de membres de la communauté éducative. L’interprétation des résultats nous conduit à questionner la salle des professeurs au regard des six principes des espaces hétérotopiques de Foucault dans une perspective d’environnement capacitant. Elle doit devenir un lieu dans le lieu, une juxtaposition de cadres permettant à chacun d’agir et d’être, tout en n’étant pas figée dans les fonctions et les temps.
Les enjeux politiques et religieux des translations de reliques à Lille au XI e siècle
Authors: Dessaux Nicolas 
Published: January 2021

Vers 1055, Baudouin V et Adèle de France font construire la « basilique » Saint-Pierre de Lille, avec une crypte apparemment dénuée de reliques. Pourtant, quatre récits montrent comment celles-ci interagissent avec leur politique : la translation des reliques de Ursmer de Lobbes, le don du bras de saint Macaire de Gand, l’accueil des reliques de saint Eubert venues de Seclin, et, enfin, la tentative de mainmise sur les reliques d’Adalhard de Corbie, auxquelles il faut ajouter un fragment des chaînes de Saint-Pierre. Leur étude soulève une série de questions sur la géographie religieuse et les enjeux de pouvoir dans la Flandre au xi e siècle, tout en témoignant de l’échec du couple comtal à installer un culte durable des reliques à Lille.
Poésie, théâtre, fête, piété mariale et société à Amiens au XV e siècle
Authors: Chatellain Cyrille 
Published: January 2021

L’article a pour but de mieux connaître le Puy Notre-Dame d’Amiens entre 1389 et 1489 à travers une approche sociale et prosopographique de la liste des maîtres. Cette forme de sociabilité culturelle et religieuse qui associait poésie et culte de la Vierge Marie existait dans d’autres villes du nord du royaume de France. Les maîtres du Puy Notre-Dame d’Amiens apparaissent essentiellement comme des présidents de jurys de concours de poésie religieuse et comme les organisateurs d’une grande fête annuelle chaque 2 février à la Chandeleur, fête de la Purification de la Vierge Marie, et d’autres concours et activités littéraires pendant un an. L’analyse propose une étude des liens entre les cent premiers maîtres du Puy Notre-Dame d’Amiens (1389-1489) et le théâtre sous toutes ses formes. Les données biographiques recueillies sur chacun de ces maîtres du Puy Notre-Dame permettent d’étudier la part des professionnels de la justice et de l’écrit dans cet ensemble, celle des membres du clergé, des artisans et des marchands, puis celle de l’élite dirigeante de la ville. Une dernière partie est consacrée à la place méconnue de la politique dans cette confrérie à cette époque.
Un malaise flou en héritage : la construction du savoir infirmier enseigné au Québec
Authors: Thifault Marie-Claude 
Published: January 2021

Introduction : article de discussion basé sur une expérience d’enseignement présentant un point de vue réflexif développé dans le cadre du cours universitaire en sciences infirmières « Les fondements de la discipline infirmière ». Contexte : le regard critique posé sur l’historiographie et les ouvrages de référence utilisés dans les cours en nursing . Objectifs : apporter un nouvel éclairage sur les fondements de la discipline infirmière en cherchant à mieux intégrer la participation des communautés religieuses au développement du savoir infirmier. Méthode : analyse des articles tirés de Recherche en soins infirmiers et démarche réflexive influencée par une perspective interdisciplinaire mettant en relation les sciences infirmières, l’histoire, ainsi que l’apport des travaux de Pierre Bourdieu. Résultats : constat de la complète absence de contributions au savoir infirmier avant Florence Nightingale (1820-1910) et d’un long silence d’un siècle après elle. Discussion : analyse du réflexe observé à désavouer l’héritage des hospitalières au Québec à travers l’analyse de trois volets : l’ épistémè nightingalienne, le positionnement historiographique des infirmières et des historiennes, et la construction du savoir basée sur l’expérience des Sœurs de la Providence au sein de l’hôpital Saint-Jean-de-Dieu. Conclusion : en ignorant l’origine franco-catholique du champ scientifique des soins infirmiers, ce savoir disciplinaire se prive d’un modèle infirmier puissant qui a eu beaucoup de pouvoir.
Coconstruction d’une intervention infirmière centrée sur la personne pour soutenir l’autogestion des individus vivant avec le diabète de type 2
Authors: Lafontaine Sarah , Bourgault Patricia , Ellefsen Édith 
Published: January 2021

Introduction : les personnes vivant avec le diabète de type 2 sont amenées à effectuer des changements de comportement exigeants pouvant entraîner des difficultés d’autogestion. Contexte : les lignes directrices recommandent aux professionnels de la santé d’opter pour une approche centrée sur la personne (ACP) lors de leurs soins. Toutefois, cette approche semble difficile à adopter dans la pratique. Objectif : coconstruire une intervention inspirée de la carte conceptuelle (CC) pour favoriser l’adoption d’une ACP par les infirmières lors des rencontres de soutien à l’autogestion. Méthode : l’étude s’appuie sur un modèle d’élaboration d’interventions infirmières fondées sur des données probantes. Cinq experts (deux patients, deux infirmières, une pédagogue) ont collaboré à la coconstruction de l’intervention. Résultats : l’intervention de soutien à l’autogestion du diabète selon une approche centrée sur la personne (SAD-ACP) a été développée en accord avec les fondements d’une ACP et de la CC. Elle inclut quatre étapes : 1) introduire l’intervention ; 2) élaborer la carte des besoins ; 3) intervenir selon les besoins prioritaires ; 4) conclure et planifier le suivi. Discussion : d’autres études sont nécessaires pour explorer si l’intervention est acceptable et faisable, et pour juger de sa capacité à mener les infirmières à adopter une ACP. Conclusion : l’intervention SAD-ACP pourrait favoriser l’adoption d’une ACP par les infirmiers.
Le transfert des connaissances en soins de plaies chez les infirmières : une revue intégrative des écrits
Authors: Gagnon Julie , Lalonde Michelle , Polomeno Viola , Beaumier Maryse , Tourigny Jocelyne 
Published: January 2021

Introduction : faisant partie intégrante des soins infirmiers, les soins de plaies représentent un enjeu de santé publique et sont une préoccupation. Contexte : en dépit des guides de pratique et l’existence de lignes directrices, un écart persiste entre les données probantes et la pratique clinique. Objectifs : faire l’état de la situation et répertorier les obstacles au transfert optimal des connaissances en soins de plaies chez les infirmières. Méthode : une revue intégrative suivant la méthodologie de Whittemore et Knafl (2005) a été effectuée. La recherche des données reliées au transfert des connaissances en soins de plaies dans la pratique infirmière a été réalisée dans six bases de données. Résultats : parmi les 82 écrits répertoriés, 13 articles ont été retenus pour l’analyse. Les écrits, tous publiés en anglais, soulèvent l’écart entre la théorie et la pratique infirmière en soins de plaies. Des obstacles reliés aux connaissances, aux attitudes et au contexte contribuent à entretenir celui-ci. Discussion : les soins infirmiers auraient avantage à être optimisés relativement aux soins de plaies. La situation des nouvelles infirmières et la réalité des milieux de soins ruraux sont peu explorées dans ce contexte. Conclusion : un plan stratégique adapté à chaque établissement de santé permettrait d’améliorer la qualité de la pratique en soins de plaies.