bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Характеристика моделі моніторингу якості освітніх послуг у закладах загальної середньої освіти
Authors: Сіданіч Ірина , Зварич Ганна 
Published: March 2021

Анотація. Стрімка цифровізація освіти, що сприяє суттєвій трансформації діяльності закладів освіти, спонукає до пошуку нових механізмів відстеження та коригування стану освітньої діяльності закладів загальної середньої освіти (далі ЗЗСО). У статті розглянуто і науково обґрунтовано модель моніторингу якості освітніх послуг, технологію її використання. Ураховуючи взаємозв’язок між складними та простими властивостями об’єкта дослідження (освітні послуги у закладі) ми через створення відповідної субмоделі їх ідеального стану та через декомпозицію цих властивостей виділяємо основні параметри їх ідеального стану. Виділяються такі фактори: властивості 1-го порядку, складні властивості 2-го порядку як критерії оцінювання факторів. Тобто, використовуючи декомпозицію певних характеристик стану освітніх послуг створюється нормативна модель (еталон), за допомогою якої й відбувається оцінюється якості освітніх послуг у закладі ЗСО. Технологія моніторингу якості освітніх послуг у закладах загальної середньої освіти є системою, яка складається з показників, об’єднаних у стандарт (наше ідеальне уявлення стану), і постійного відстеження за ним стану надання освітніх послуг, динамікою задоволеності споживачів цими послугами й отриманими результатами з метою оперативного коригування змісту та логістики освітніх послуг.
Проаналізовано, як виміряти якість освітніх послуг у закладі освіти, показники й критерії моніторингу якості освітніх послуг та ефективного менеджменту у закладі освіти в сучасних умовах. Науково обґрунтовано, що одним із перспективних шляхів вирішення цього питання може бути створення системи моніторингу якості освітніх послуг у ЗЗСО. Саме постійне відстеження та поточне коригування процесу надання освітніх послуг закладом забезпечить якість освітньої діяльності закладу та сприятиме успішному позиціонуванню ЗЗСО на ринку освітніх послуг. Описано рекомендації керівникові закладу освіти з питань створення системи моніторингу якості освітніх послуг у ЗЗСО.
Ключові слова: моніторинг якості освітніх послуг, модель моніторингу якості освітніх послуг, технологія моніторингу, кваліметрична субмодель.
Роль мотивації в професійній підготовці майбутніх фахівців залізничного транспорту
Authors: Маланюк Наталія 
Published: March 2021

Анотація. У статті з’ясовано та досліджено роль мотивації в професійній підготовці майбутніх фахівців залізничного транспорту. Уточнено дефініції «мотив», «потреба», «мотивація». З’ясовано ієрархію понять потреба-мотив-мотивація. Досліджено, що мотив особистості тісно пов'язаний із спрямованістю особистості на діяльність та на ступінь проявів активності в ній. З’ясовано роль потреб в діяльності людини. Потреба виступає каталізатором поведінкової активності людини. Саме потреби керують мисленням, почуттями, емоціями тощо. Наявність в особистості потреб визначають низку цілей, які ставить перед собою особистість. Для досягнення поставлених цілей, пов’язаних із потребами особистості, індивіду необхідно обрати мотиви. Розглянуто ієрархічні рівні потреб.
Досліджено блоки мотивів: безпосередні та опосередковані. Розглянуто різні класифікації мотивів: зовнішні і внутрішні; потенційні та актуальні.
З’ясовано, що на освітньо-професійну діяльність студентів здійснюють вплив три групи мотивів: безпосередньо-спонукальні мотиви базуються на емоціях (негативних чи позитивних); перспективно-спонукальні – престиж спеціальності; інтелектуально-спонукальні – задоволення від самого процесу пізнання, прагнення до саморозвитку.
Виокремлено функції мотивів у професійній підготовці майбутніх фахівців залізничного транспорту. З’ясовано причини низької успішності студентів в освітній діяльності.
Проведено анкетування студентів-першокурсників коледжу з метою виявлення причин низької успішності. Отримані результати анкетування стали підґрунтям для вдосконалення освітнього процесу і пошуку шляхів покращення результатів навчання (індивідуальні та групові консультації; робота над формуванням навичок самостійної діяльності та планування часу на виконання домашніх завдань; інноваційні технології навчання, спрямовані на зацікавленість освітнім матеріалом, практична направленість навчальних курсів тощо).
Виявлено та досліджено провідні мотиви освітньої діяльності студентів, а також описано їх динаміку змін за період навчання в коледжі (І – ІV курси).
Ключові слова: мотивація, мотив, потреба, професійна підготовка, майбутні фахівці, залізничний транспорт.
Інформаційний підхід у системі громадсько-державного управління закладом загальної середньої освіти
Authors: Михасюк Оксана 
Published: March 2021

Анотація. Статтю присвячено обґрунтуванню інформаційного підходу у системі громадсько-державного управління закладом загальної середньої освіти. Акцентовано, що глобалізаційні тенденції суспільного розвитку трансформують традиційні підходи до організації освітнього процесу та управління закладом загальної середньої освіти. Підкреслено, що для них характерні інтеграційні аспекти, інформатизація та цифровізація освітньої діяльності, що знаходять своє відображення у змінах змісту і структури освіти, запровадженні нових форм, методів, технологій організації освітнього процесу та його демократизації.
Актуалізовано, що глобалізаційні тенденції суспільного розвитку активізують трансформаційні процеси, зокрема у сфері управління освітою.
Закцентовано, що разом із законодавчо визначеним державно-громадським управлінням активно розвивається система громадсько-державного управління, яка зорієнтована не тільки на поєднання зусиль громадських і державних суб’єктів управління, а й на досягнення соціально значущої мети, визначеної громадсько-державними структурами.
Визначено, що теоретичну складову системи громадсько-державного управління становлять: нормативно-правове забезпечення; системний, синергетичний, кібернетичний, діяльнісний, середовищний, інформаційний, ситуативний наукові підходи; основні положення стратегічного, інноваційного, адаптивного, партисипативного, маркетингового та інформаційного видів управління; наукові закономірності та принципи демократичного управління.
З’ясовано, що інформаційний підхід у межах громадсько-державного управління зумовлений активним розвитком інформаційного суспільства та спрямований на оптимізацію інформаційних потреб і запитів суб’єктів та об’єктів управління закладу загальної середньої освіти.
У статті наведено критерії ефективності системи громадсько-державного управління та розглянуто їх через призму інформаційного підходу.
У результаті проведеного дослідження доведено, що інформаційний підхід – невід’ємна складова системи громадсько-державного управління закладом загальної середньої освіти, що регулює інформаційне забезпечення діяльності закладу освіти.
Ключові слова. Заклад загальної середньої освіти, управління, система управління, управління закладом загальної середньої освіти, громадсько-державне управління, інформаційний підхід, інформація.
Управління закладом ЗСО в умовах впровадження технологій дистанційного навчання
Authors: Савлюк Світлана 
Published: March 2021

Анотація. Ефективність застосування дистанційних технологій в освітній галузі значною мірою залежить від рівня підготовленості викладачів до реалізації дистанційного навчання, науково-методичного та матеріально-технічного забезпечення, а також від готовності учнів навчатися в умовах дистанційної освіти.
У статті розглянуто зміст понять «управління», «управлінська діяльність». Зазначено, що невід’ємною частиною управління є процес його здійснення, який складається із послідовних етапів і які прийнято називати універсальним управлінським циклом, а саме: розробка і прийняття рішення, моделювання, організація, регулювання, контроль, корекція та ін.. Головною метою управління є забезпечення стабільного функціонування та розвитку закладу освіти. Тому управлінська діяльність керівника закладу освіти в умовах упровадження інформаційних технологій потребує від нього високого рівня інформаційної культури, що передбачає широке використання в управлінському та освітньому процесах комп’ютерно-орієнтовних методів, електронних навчальних засобів та дистанційних форм навчання.
Доведено, що дистанційне навчання є одним із напрямів управління закладом освіти в умовах ринкової економіки, а дистанційні технології навчання можна розглядати як природний етап еволюції традиційної системи освіти від дошки з крейдою до електронної дошки й комп'ютерних навчальних систем, від книжкової бібліотеки до електронної, від звичайної аудиторії до віртуальної аудиторії.
У змісті статті подано методичні рекомендації для удосконалення управління впровадженням технологій дистанційного навчання в ЗЗСО, в яких рекомендовано адміністрації звернути увагу на діагностування колективу щодо мотивації педагогів до самоосвіти, яка передбачає оволодіння та впровадження технологій дистанційного навчання; критично оцінювати ефективність обраних форм методичної роботи, які підвищують професійний рівень оволодіння знаннями та практичними навичками впровадження технологій дистанційного навчання; приділяти увагу впорядкуванню інформаційно-ресурсного банку даних забезпечення управління та кадрового потенціалу закладу освіти щодо забезпечення роботи в режимі впровадження технологій дистанційного навчання.
Ключові слова: управлінська діяльність, технології дистанційного навчання, форми дистанційного навчання, заклад загальної середньої освіти.
SWOT-аналіз діяльності закладу позашкільної освіти
Authors: Шкура Геннадій 
Published: March 2021

Анотація. У статті висвітлюються принципи використання SWOT-аналізу для оцінювання діяльності закладу позашкільної освіти. Розкриваються особливості та описуються сутнісні характеристики методики SWOT-аналізу як інструменту освітнього менеджменту. На основі ґрунтовного аналізу наукових джерел визначено основні критерії діяльності закладу позашкільної освіти. Підкреслено, що розроблена система аналізу діяльності закладу позашкільної освіти є уніфікованою й може бути використана для усіх типів закладів. В основі системи покладено SWOT-аналіз, який розроблений з урахуванням досягнень кваліметричної науки й може стати тим інструментом, за допомогою якого можна аналізувати будь-які проблеми в діяльності закладу освіти й на його основі ухвалювати відповідні управлінські рішення щодо їх подолання. У тексті зазначається, що вирішення проблем, які визначено SWOT-аналізом можна вирішити за допомогою технології проєктного менеджменту. У статті також подано опис факторно-критеріальної (кваліметричної) моделі SWOT-аналізу діяльності закладу позашкільної освіти. В основу моделі покладено напрями діяльності закладу позашкільної освіти, які зазначаються як фактори. Це такі напрями, як: система управління закладом; організація освітнього процесу; робота з педагогічними кадрами; розвиток матеріально-технічної бази закладу, раціональність її використання; робота в системі «Заклад – сім’я – соціальне середовище»; забезпечення безпечного освітнього середовища закладу; піар-менеджмент. Фактори розкриваються відповідними критеріями. У роботі описано комп’ютеризовану її версію, яка, після визначення проблем, може надати інформацію про шляхи їх вирішення. Стаття є корисною для керівників закладів позашкільної освіти, працівників органів управління освітою та закладів системи післядипломної педагогічної освіти.
Ключові слова: SWOT-аналіз, заклад позашкільної освіти, факторно-критеріальна модель, проєктна технологія, розвиток, менеджмент.
Стратегічний аналіз та формування управлінського портфелю конкурентоспроможного підприємства
Authors: Кононенко Яна , Шкіря Карина , Лирьова Нонна , Ковальов Валерій 
Published: March 2021

Анотація. У статті розглядаються конкурентоспроможність підприємства як ключовий фактор успіху конкурентної боротьби у ринковому середовищі, оскільки вона визначає ринкові позиції, рівень рентабельності, перспективи подальшого розвитку та є запорукою фінансової стабільності. Проаналізовано роботи вітчизняних та зарубіжних науковців і підприємців, оскільки підвищення рівня конкурентоспроможності є провідним питанням у економічній сфері, яке вивчається багатьма вченими. Виділено чинники та фактори впливу на підвищення рівня конкурентоспроможності та обґрунтовано необхідність стратегічного аналізу підприємства задля оцінки поточного стану діяльності та ефективного управління економічними процесами. Описано методики та види аналізу, що надають можливість для комплексної оцінки всіх чинників конкурентоспроможності. Акцентовано увагу на те, що проведення комплексної оцінки стану функціонування зазвичай проводиться у разі зміни власника підприємства, при зміні вектору діяльності, реструктуризації і т. д., тобто підчас суттєвих змін на підприємстві або помітного погіршення фінансового стану чи втраті конкурентних позицій на ринку, а не є сталою практикою у процесі діяльності. Виділено фактори впливу на вказані чинники, їх вагомість та можливості корегування їх показників. Розглянуто системи управління підприємством та зв'язок між якістю управлінських рішень та рівнем конкурентоспроможності. Доведено необхідність формування економічно-обґрунтованого управлінського портфелю задля підвищення рівня конкурентоспроможності як основного елементу з метою забезпечення успішної діяльності, а також необхідності проведення постійного моніторингу та аналізу процесів для прийняття управлінських рішень. Розглянуто методики управління підприємством або його елементами, детально розглянуто таку методику як «Кайдзен». Головною метою є формування інструментарію управлінського портфелю на основі результатів аналізу внутрішнього та зовнішнього стану підприємства задля підвищення якості управління та загальної конкурентоспроможності. Запропоновано алгоритм процесу проведення стратегічного аналізу, формування на його основі управлінського портфелю з метою підвищення якості та поліпшення процесу управління.
Ключові слова: конкурентоспроможність, стратегічний аналіз, оцінка стану підприємства, управління підприємством, якість управління.
Формування конкурентної переваги авіакомпанії на підставі реалізації бортового харчування
Authors: Храпач Владислав , Ареф'єва Олена 
Published: March 2021

Анотація. У роботі була надана характеристика сутності конкурентних переваг. В статті обґрунтовується необхідність реалізації конкурентних переваг на ринку пасажирських авіаперевезень. Пропонується формування конкурентних переваг на основі бортового харчування та обґрунтовується привабливість таких переваг. У роботі аналізується ринок бортового харчування. Досліджуються особливості надання послуги бортового харчування в Україні. В статті виявляються основні проблеми та недоліки ринку бортового харчування в Україні. На основі проведених досліджень пропонуються заходи щодо перетворення недоліків ринку бортового харчування в конкурентну перевагу авіакомпаній. Реалізація запропонованих заходів дасть змогу авіаперевізнику якісно покращити свій імідж, мати особливу рису, яка буде значно посилювати попит на послуги підприємства, що характерно виділить авіапідприємство серед конкурентів і дасть змогу пасажиру втомити голод та отримати бажаний, в постмодерністському суспільстві, комфорт. А вже комфорт пасажирів є великою конкурентною перевагою авіаперевізника.
Метою даної статті є теоретичне обґрунтування та розробка практичних рекомендацій заходів щодо формування конкурентних переваг авіакомпаній на основі реалізації бортового харчування. Актуальність обраної теми обумовлена насиченою конкурентною боротьбою авіакомпаній на ринку України, необхідністю компаній виборювати найменші переваги в той час, коли, на провідне направлення формування конкурентної переваги в світі, бортове харчування, зовсім не звертається увага.
Наукову новизну отриманих результатів складає розроблення рекомендацій щодо використання бортового харчування як елемента конкурентної боротьби. Практична цінність полягає у можливості використання рекомендацій на всіх авіапідприємствах України.
Ключові слова: конкурентна перевага, конкурентна боротьба, бортове харчування, кейтерінг, пасажирські авіаперевезення.
Місце технологій в роботі управлінського персоналу підприємств
Authors: Кір'ян Олена , Логвінова Олена 
Published: March 2021

Анотація. В статті розглянуто питання управлінських технологій. Висвітлено одну з важливих проблем сучасного управління – відсутність чіткого розуміння змісту технологічних процесів кожної окремої управлінської функції. Підкреслено, що це може і досить часто стає джерелом неузгоджених управлінських рішень, унеможливлює їх ефективну реалізацію.
Виходячи з цього, в роботі запропоновано звернути увагу на створення технологічних карт для окремих управлінських процесів для кожного окремо взятого підприємства як джерела уніфікації управлінських процесів та чинник мінімізації конфліктних ситуацій. Ці документи мають значну історію створення, тому працівники більшості підприємств мають для цього узагальнені навички. Проблемним питанням є те, що сучасні фахівці більше звертають увагу на технологічні процеси окремого виду діяльності, галузі, тоді як управлінські процеси знаходяться поза їх увагою.
В статті запропоновано здійснювати формування технологічних карт управлінських процесів в два етапи. Перший повинен забезпечити підготовчі роботи, спиратися на аналіз існуючих потреб підприємства, його ресурсів, особливо кадрових, умов середовища. Паралельно на цьому етапі запропоновано здійснити аналіз можливого використання кожної з управлінських технологій з виділенням декількох пріоритетних для використання саме на цьому підприємстві, для цієї функції. Результатом першого етапу повинен стати вибір декількох найбільш прийнятних технологій, оцінка засобів їх реалізації, наявність виконавців, очікуваних витрат на процес тощо.
Другий етап розкриває поелементний зміст самої технологічної карти та процес її послідовного формування працівниками підприємства. Початкові дії даного етапу, як і попереднього, на наш погляд, повинні містити оцінку достатності ресурсного забезпечення трудового процесу з усіма уточненнями, з оцінкою кожного елементу технологічної карти. Було надано увагу критеріям реалізації кожного з етапів як чинника їх узгодження та можливого джерела контролю результатів.
В статті доведено, що впровадження технологічної карти управлінських процесів забезпечить як спрощення діяльності управлінського персоналу, в тому числі керування ним, так і захистить виконавців від можливого свавілля керівника або колеги.
Ключові слова: технології управління, інноваційні технології, технологічна карта, трудовий процес, виконавець, керівник, оцінка, робочий час, функція, робочий процес, узгодженість дій
Вимоги до вибору керівника системи менеджменту інформаційної безпеки
Authors: Обидєннова Тетяна , Негіпа Олександр 
Published: March 2021

Анотація. У статті розглянуто проблематику формування вимог до вибору керівника системи менеджменту інформаційної безпеки. Авторами зазначається, що протягом багатьох років проблемам управління інформаційною безпекою суб’єктів господарювання не приділялося достатньої уваги – вони ігнорувалися або повністю, або в достатній мірі. Однак, комплексно розглядаючи роботи українських науковців щодо питань управління інформаційною безпекою, авторами статті зроблено висновок, що ситуація щодо управління інформаційною безпекою поступово змінюється. Небезпека стороннього втручання із можливістю зловживання інформацією з обмеженим доступом є підґрунтям забезпечення захисту інформації – заходів і рішень, що зумовлюють повнофункціональну нормовану роботу суб’єктів господарювання в сучасних умовах. Авторами статті робиться акцент на тому, що ефективність функціонування системи інформаційної безпеки повністю залежить від прийнятих управлінських рішень в системі менеджменту інформаційної безпеки сучасних підприємств, якість і результативність яких повністю залежить від її керівника. Для забезпечення процесу вибору кандидатів на посаду керівника системи менеджменту інформаційної безпеки запропоновано розділити сам процес відбору на конкретні етапи та окреслити відповідні вимоги до результатів на кожному з етапів вибору. На першому етапі пропонується проведення тестування кандидатів, однак, авторами статті наголошено, що результати тестування не можуть бути головними при прийнятті рішення про те, чи підходить кандидат на дану вакансію, а являють собою допоміжні засоби для виявлення тих чи інших здібностей. Тому на другому етапі вибору вимог до вибору керівника системи менеджменту інформаційної безпеки пропонується отримання достовірних даних щодо наявності у кандидата сертифікатів в області інформаційної безпеки і інформаційних технологій. Авторами статті проаналізовано велику кількість вищезазначених сертифікатів, наявність яких у кандидата говорить про прагнення до самовдосконалення та підтримки професійних знань та навичок на високому рівні у відповідності до вимог сьогодення.
Авторами статті нароблено висновок, що адекватні, доцільні і вчасні вимоги до вибору керівника системи менеджменту інформаційної безпеки сприятимуть обранню ефективного управлінця та професіонала в області інформаційної безпеки і інформаційних технологій. Саме такий підхід сьогодні забезпечить суб’єктам господарювання сталий розвиток та конкурентні переваги в умовах турбулентного середовища функціонування.
Ключові слова: інформаційна безпека, система менеджменту інформаційної безпеки, вибір керівника, тестування, сертифікат.
Концепція формування моделі управління організаційною культурою підприємства
Authors: Савченко Марина , Шкуренко Ольга 
Published: March 2021

Анотація. Ефективне управління підприємствами залежить від того, наскільки їх структури в змозі забезпечувати ефективну діяльність процесів. Розвиток підприємств здійснюється в результаті проведення різних змін, в тому числі й в результаті цілеспрямованого впливу системи управління.
Організаційна культура являє собою сукупність зв’язків, що підтримують організаційні відносини людей та засновані на формальних і неформальних правилах і нормах поведінки людей як усередині підприємства, так і за його межами. Формування та трансформація організаційної культури підприємств відбувається під впливом внутрішньо-організаційних та зовнішніх чинників. Організаційна культура є складовою сучасної моделі управління підприємством, що дає змогу максимально реалізувати його потенціал та створити сприятливе для реалізації цілей розвитку середовище. Впливаючи на всі значущі сфери діяльності компанії, організаційна культура регулює діяльність співробітників, формує почуття прихильності компанії і в результаті підвищує якість виробленої продукції і конкурентоспроможність підприємства.
В статті сформовано етапи трансформації організаційної культури підприємства, а саме криза, зміна, трансляція, перетворення.
Доведено, що для дослідження організаційної культури доцільно використовувати синергетичний підхід, що дозволило побудувати логіку трансформації організаційної культури підприємства на засадах такого підходу.
В статті розглянуто процес трансформації організаційної культури підприємства як сукупність трьох підпроцесів: хаосу, впорядкування і стабілізації. Усі складові цього процесу відіграють особливу роль, а відтак, важливі для забезпечення розвитку організаційної культури підприємства в умовах викликів зовнішнього середовища.
Авторами в статті побудовано структурно-логічну модель управління організаційною культурою підприємства, яка описує послідовність і зміст основних етапів формування, підтримки і трансформації організаційної культури підприємства. Запропонована модель дозволяє розробити, погодити і реалізувати комплекс управлінських заходів, спрямованих на формування високого рівня організаційної культури у відповідності з визначеними напрямками, виходячи з особливостей та стану її існуючого рівня, вимог зовнішнього середовища, стратегії розвитку підприємства і специфіки його діяльності.
Ключові слова: організаційна культура підприємства; модель управління; трансформація; синергія; персонал; розвиток.