Contemporary georgian architectural theory and practice: the legacy of Shota Bostanashvili
Authors: Bianco Lino 
Published: July 2020

Shota Bostanashvili (1948-2013), arquitecto y pionero en el desarrollo de la poética de la arquitectura, fue un teórico cultural. Su filosofía se centró en un discurso arquitectónico que aborda específicamente la arquitectura y el juego lingüístico, y la semiótica de la arquitectura. El objetivo de este artículo es identificar los temas que sustentan su filosofía de la arquitectura y su legado en relación con sus contemporáneos. Este documento se basa en fuentes primarias, incluidos los edificios, monumentos y publicaciones de Bostanashvili, junto con material inédito del Archivo Shota Bostanashvili (Tbilisi). También se hace referencia a secuencias de video de la transmisión pública de Georgia, conferencias y otras fuentes. Este documento concluye identificando hitos sobresalientes en el legado de Bostanashvili, tanto a nivel pragmático como teórico. El primero se relaciona con la poética y la metapoética de la arquitectura, mientras que el segundo se correlaciona con la arquitectura como una experiencia espiritual individual única y con la poética del espacio como parte de la historia cultural más que con la fenomenología. Optó por la arquitectura de papel como un modo de expresión abstracta y poética para abordar la educación en diseño de arquitectura. Este artículo profundiza en los márgenes de la historiografía arquitectónica europea normativa. Es la primera en documentar en detalle el legado de Shota Bostanashvili, un destacado arquitecto, académico, escultor y poeta georgiano que apenas se conoce en los países occidentales, lo que pone de relieve su impacto en la teoría de la arquitectura.
Shota Bostanashvili (1948-2013), arquitecte i pioner en el desenvolupament de la poètica de l'arquitectura, va ser un teòric cultural. La seva filosofia es va centrar en un discurs arquitectònic que aborda específicament l'arquitectura i el joc lingüístic, i la semiòtica de l'arquitectura. L'objectiu d'aquest article és identificar els temes que sustenten la seva filosofia de l'arquitectura i el seu llegat en relació amb els seus contemporanis. Aquest document es basa en fonts primàries, inclosos els edificis, monuments i publicacions de Bostanashvili, juntament amb material inèdit de l'Arxiu Shota Bostanashvili (Tbilisi). També es fa referència a seqüències de vídeo de la transmissió pública de Geòrgia, conferències i altres fonts. Aquest document conclou identificant fites excel·lents en el llegat de Bostanashvili, tant a nivell pragmàtic com teòric. El primer es relaciona amb la poètica i la metapoètica de l'arquitectura, mentre que el segon es correlaciona amb l'arquitectura com una experiència espiritual individual única i amb la poètica de l'espai com a part de la història cultural més que amb la fenomenologia. Va optar per l'arquitectura de paper com una manera d'expressió abstracta i poètica per abordar l'educació en disseny d'arquitectura. Aquest article aprofundeix en els marges de la historiografia arquitectònica europea normativa. És la primera a documentar en detall el llegat de Shota Bostanashvili, un destacat arquitecte, acadèmic, escultor i poeta georgià que amb prou feines es coneix en els països occidentals, el que posa en relleu el seu impacte en la teoria de l'arquitectura.
Shota Bostanashvili (1948-2013), a practicing architect and a pioneer in developing the poetics of architecture, was a cultural theorist. His philosophy centered around an architectural discourse specifically addressing architecture and linguistic play, and the semiotics of architecture. The objective of this paper is to identify the themes underpinning his philosophy of architecture and his legacy relative to his contemporaries. This paper is based on primary sources including Bostanashvili’s buildings, monuments, and publications together with unpublished material from the Shota Bostanashvili Archive (Tbilisi). Reference is also made to video footage from the Georgian Public Broadcast, conferences, and other sources. This paper concludes by identifying outstanding milestones in Bostanashvili’s legacy, both on a pragmatic and a theoretical level. The former relates to the poetics and metapoetics of architecture whilst the latter correlates to architecture as a unique individual spiritual experience and to the poetics of space as part of cultural history rather than phenomenology. He opted for paper architecture as a mode of abstract and poetic expression to approach architecture design education. This paper delves into the margins of normative European architectural historiography. It is a first in documenting in detail the legacy of Shota Bostanashvili, an outstanding Georgian architect, academic, sculptor, and poet who is barely known in Western countries, thereby highlighting his impact on the theory of architecture.