bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Nāṣir-i Xusrav and his Raušanāīnāmeh (“The Book of Enlightenment”)
Authors: Prigarina N. I. , Shakarbekova M. A. 
Published: December 2020

The article is a publication of the first commented translation into Russian of a large part of the philosophical and didactic poem (masnavi) Raušanāī-nāmeh – “The Book of Enlightenment” by the great Tajik-Persian poet and philosopher Nāṣir-i Xusrav (Nasir-i Khusrav). Nāṣir-i Xusrav (b. 1004 AD Kobadian d. 1072 AD Yumgan) later in his life adopted the teachings of Isma’ilism (a branch of Shi`a Islam). After traveling to the Middle East, he returned to Khorasan as da’i or Khujjat (the official preacher of Isma‘ilism). He had to hide from persecution in the mountain village of Yumgan. There he spent the last years of his life and wrote his main poetic and philosophical works, viz. Zād al-musāfirīn, Jāmi‘ al-ḥikmatayn and (masnavi) Raušanāī-nāmeh. The latter although comprises the main ideas of the two previous treatises, however, conveys them in a popular form. Nāṣir-i Xusrav’s mostly poetical heritage has already received sufficient attention of the Russian scholars of the 20th century (E. Bertels, V. Nikitina, A. Edelman and A. E. Bertels), however the translation into Russian of his philosophic works remains a desideratum. The translation offered in this article is an attempt to redress the balance. The authors offer a “philological translation”. Contrary to the “literary” translation, this type of translation in the most accurate way conveys the meaning and style of the original in particular, the lexical components, as well as the style. Out of the total 594 beyts the authors had published 162 beyts, which comprise the translation of the al-Ḥamd and the Faṣl fi al-naṣīḥat. The next 58 beyts were translated by M. Shakarbekova. Here we propose the translation of the the following 100 beyts. Nāṣir-i Xusrav deals there with the four elements, the three kingdoms of nature and the origin of the human body from these kingdoms. According to A. E. Bertels, the set of themes of this passage reflects “the scheme of the universe”, and, in general, contains the picture of the world, which was typical for Muslim authors. As one of the oldest poetic documents in the Persian language, this text is of great interest for the study of traditional ideas, as well as their evolution, among authors of other historical epochs and directions of Islam.
Map of fossil resins of Ukraine
Authors: Naumenko U. Z. , Matsui V. M. 
Published: December 2020

Finding out the conditions of the geological past under which tar secretions were fossilised and primary bio-sedimentary deposits of protoamber were accumulated and amber-succinite placers formed in the marine environment is an important link in scientific research. Insufficient study of amber-succinite as an organic formation, which has gone through a difficult path of transition from wildlife to minerals, leads to irrational use and search for such valuable raw materials and its extraction is much less beneficial than planned.
The authors have carried out a comprehensive systematization of accumulated knowledge on amber-succinite and other mineral types of mineral resins in Ukraine and the entire Baltic-Dnipro amber province.
The article discusses the creation of a new map of mineral fossil resins in Ukraine. In addition to the known amber-bearing zones, deposits and occurrences of amber, the map carriespaleogeological and predicted loads, is closely related to the formation of both secondary placers of amber-succinite and primary biogenic-sedimentary deposits – resin bodies, transitional composition in the first half of the Middle Eocene (Buchakian time).
In order to develop a reasonable forecast of the deposits, the authors identified the root source of amber-succinite placers, which is represented by biogenic-sedimentary deposits of resin bodies. These deposits were formed in the Lower Middle Eocene during the Buchakian time on land of the Ukrainian Shield, most often within swampy accumulative depressions associated with ancient faults and structural tectonic traps. The conditions of the geological past, under which tar secretions were fossilized and primary biogenic-sedimentary deposits of the protoamber were accumulated, as well as the formation of amber-succinite placers, the first intermediate collectors in the coastal-marine, liman delta and deep-water parts of the paleoshelf, have been clarified.
The work carried out by the authors resulted in predicted conclusions about the possibility of finding new areas promising for the discovery of industrial deposits of the most valuable type of fossil resins – amber succinite.
Investigation and Research on Educational Assistance Countermeasures for Rural Poor Students and Their Families in Chongqing Colleges and Universities During the Epidemic of COVID-19
Authors: Zhu Kai , Chen Qiyao , Huo Jinling , Liu Yuanli 
Published: December 2020

This paper empirically investigates the impact of COVID-19 epidemic on rural poor students and their families in colleges and universities in Chongqing. The results show that COVID-19 epidemic will aggravate the academic and employment difficulties of rural poor college students. It seriously affects the family income of rural poor college students, which can easily lead to poverty of rural poor college students and their families. In view of the challenges and problems, this paper puts forward the educational assistance countermeasures for the rural poor students and their families in colleges and universities in Chongqing during the epidemic prevention and control period by adhering to the "four combinations" and precise implementation of policies.
KEBIJAKAN HUKUM PIDANA DALAM PENANGGULANGAN DESTRUCTIVE FISHING PADA REZIM PEMBANGUNAN BERKELANJUTAN
Authors: Anwar Mashuril Anwar 
Published: December 2020

Abstract, The criminal law policy in dealing with destructive fishing is currently primum remedium. However, in its development the criminal law policy in overcoming destructive fishing experiences several obstacles and is not yet in line with the concept of sustainable development. Considering that sustainable development is one of the principles in fisheries management, it is necessary to make adjustments between criminal law policies and sustainable development. Therefore this research aims to study and analyze the ideal criminal law policy in overcoming destructive fishing in the sustainable development regime. This research is a doctrinal law research using a statutory approach, analytical approach, conceptual approach, and case approach. The results showed that the ideal policy of criminal law in overcoming destructive fishing in sustainable development regimes is to make arrangements for sanctions actions that lead to social, economic improvement and repair damage to fish resources and their ecosystems due to destructive fishing practices. Sanctions for actions are more restorative, anticipatory, and educational so that they can reduce the degradation of fish resources and the environment. Thus, the balance between the use of fish resources and sustainable development can be realized.
Keywords: Destructive Fishing, Criminal Law, Sustainable Development

Intisari, Kebijakan hukum pidana dalam penanggulangan tindak pidana destructive fishing saat ini bersifat primum remedium. Namun dalam perkembangannya kebijakan hukum pidana dalam menanggulangi destructive fishing mengalami beberapa hambatan dan belum selaras dengan konsep pembangunan berkelanjutan. Mengingat pembangunan berkelanjutan merupakan salah satu asas dalam pengelolaan perikanan, maka perlu dilakukan penyesuaian antara kebijakan hukum pidana dengan pembangunan berkelanjutan. Oleh karena itu penelitian ini bertujuan untuk mengkaji dan menganalisis kebijakan ideal hukum pidana dalam penanggulangan destructive fishing pada rezim pembangunan berkelanjutan. Penelitian ini merupakan penelitian hukum doktrinal dengan menggunakan pendekatan perundang-undangan, pendekatan analitis, pendekatan konseptual, dan pendekatan kasus. Hasil penelitian menunjukkan bahwa kebijakan ideal hukum pidana dalam penanggulangan destructive fishing pada rezim pembangunan berkelanjutan yakni dengan melakukan pengaturan terhadap sanksi tindakan yang mengarah pada perbaikan sosial, ekonomi dan perbaikan kerusakan sumber daya ikan dan ekosistemnya akibat praktik destructive fishing. Sanksi tindakan lebih bersifat restoratif, antisipatif, dan mendidik sehingga dapat mengurangi degradasi sumber daya ikan dan lingkungan. Dengan demikian, keseimbangan antara pemanfaatan sumber daya ikan dan pembangunan berkelanjutan dapat terwujud.
Kata Kunci: Destructive Fishing, Hukum Pidana, Pembangunan Berkelanjutan
ANALISIS KADAR NITROGEN DALAM PUPUK UREA PRILL DAN GRANULE MENGGUNAKAN METODE KJELDAHL DI PT PUPUK ISKANDAR MUDA
Authors: Amalia Dhia , Fajri Rahmatul 
Published: December 2020

Telah dilakukan penelitian tentang Analisis Kadar Nitrogen Dalam Pupuk Urea Prill dan Granule Menggunakan Metode kjeldahl Di PT Pupuk Iskandar Muda. Tujuan dari kerja praktek ini adalah menganalisa kualitas kadar mutu nitrogen pada urea prill dan granule dan membandingkan dengan syarat mutu pupuk urea sesuai dengan SNI (Standar Nasional Indonesia) dengan nomor SNI.02-2801-2010 di pabrik Pupuk Iskandar Muda. Pengujian ini dilakukan dengan metode Kjeldahl. Analisa Nitogren dengan metode kjeldahl dibagi menjadi tiga tahap yaitu proses destruksi, proses destilasi dan tahap titrasi. Berdasarkan hasil yang diperoleh selama analisis diperoleh bahwa kadar nitrogen yang dianalisis dalam metode kjeldahl tidak melewati batas parameter yang ditentukan, yaitu minimal 46% dan kandungan nitrogen tersebut sesuai dengan kadar nitrogen yang dianjurkan oleh Kementrian Perindustrian. Dari hasil tersebut maka pupuk urea dapat digunakan sebagai pupuk tanaman dan dapat diperdagangkan dikalangan masyarakat.
Kata Kunci : Nitrogen, Pupuk urea, Metode Kjeldahl, Prill, Granule
Biofilm Production Potential of Salmonella Serovars Isolated from Chickens in North West Province, South Africa
Authors: AKINOLA STEPHEN ABIOLA , TSHIMPAMBA MPINDA EDOAURD , MWANZA MULUNDA , ATEBA COLLINS NJIE 
Published: December 2020

Abstract
Bacterial biofilms have recently gained considerable interest in the food production and medical industries due to their ability to resist destruction by disinfectants and other antimicrobials. Biofilms are extracellular polymer matrices that may enhance the survival of pathogens even when exposed to environmental stress. The effect of incubation temperatures (25°C, 37°C, and 40°C) and Salmonella serotype on biofilm-forming potentials was evaluated. Previously typed Salmonella serotypes (55) isolated from the gut of chickens were accessed for biofilms formation using a standard assay. Salmonella Typhimurium ATCC 14028TM and Salmonella Enteritidis ATCC 13076TM (positive controls), Escherichia coli (internal control) and un-inoculated Luria Bertani (LB) broth (negative control) were used. The isolates formed no biofilm (11.86–13.56%), weak (11.86–45.76%), moderate (18.64–20.34%), strong biofilms (23.73–54.24%) across the various temperatures investigated. Serotypes, Salmonella Heidelberg and Salmonella Weltevreden were the strongest biofilm formers at temperatures (25°C, 37°C, and 40°C, respectively). The potential of a large proportion (80%) of Salmonella serotypes to form biofilms increased with increasing incubation temperatures but decreased at 40°C. Findings indicate that average temperature favours biofilm formation by Salmonella serotypes. However, the influence of incubation temperature on biofilm formation was greater when compared to serotype. A positive correlation exists between Salmonella biofilm formed at 25°C, 37°C and 40°C (p ≥ 0.01). The ability of Salmonella species to form biofilms at 25°C and 37°C suggests that these serotypes may present severe challenges to food-processing and hospital facilities.
Соціальний інтерес у структурі компетентностей демократичного громадянства в ситуації пандемії COVID-19
Authors: Sydorkina Maryna 
Published: December 2020

Статтю присвячено теоретичному аналізу місця соціального інтересу в структурі громадянських компетентностей у ситуації пандемії COVID-19.
Методологічним підгрунтям роботи стали теоретичні положення концепції соціального інтересу А. Адлера, а також погляди щодо громадянської компетентності М. Мюнклера і Ф. Одіже. Розглянуто громадянські компетентності, які сприяють подоланню загроз та знаходженню відповідей на виклики, породжені пандемією.
Серед цих загроз названо ті, які зумовлені стрімким поширенням вірусу, ризиком надмірного навантаження на систему охорони здоров’я, слабким матеріально-технічним забезпеченням системи охорони здоров’я, психологічним навантаженням на медичний персонал, що працює на передовій боротьби з коронавірусом, а також загрози, зумовлені низьким рівнем згуртованості у спільнотах.
Визначено, що соціальний інтерес є психологічним чинником компетентної громадянської поведінки, спрямованої на подолання зазначених загроз.
Зроблено висновок щодо компетентностей, які зумовлені соціальним інтересом та відіграють важливу роль у подоланні загроз та знаходженні відповідей на виклики, породжені пандемією.
До них віднесено: свідому здатність громадян іти на поступки заради спільного блага; свідомі та конструктивні дії (чи цілеспрямоване уникнення певної діяльності), спрямовані на усунення ризиків та/або покращення ситуації на рівні локальної чи ширшої громади; здатність до конструктивної та ефективної взаємодії з іншими, спрямованої на консолідацію спільних зусиль.
Соціальний інтерес розглянуто як визначальний щодо таких груп компетентностей демократичного громадянства, як ціннісні компетентності та соціальні компетенції (здатність до взаємодії).
Результати можуть бути використані для створення навчальних програм, спрямованих на розвиток компетентностей демократичного громадянства, а також розроблення інформаційних кампаній, скерованих на уповільнення поширення COVID-19, та стратегій розвитку потенціалу громад задля подолання наслідків пандемії.
Психосемантичні особливості сприймання соціальної реклами про захист безпритульних тварин
Authors: Sosniuk Oleh , Oliinyk Halyna 
Published: December 2020

Розглядаються результати емпіричного дослідження, метою якого було вивчення психосемантичних особливостей сприймання соціальної реклами про захист безпритульних тварин.
Завдання дослідження: 1) виокремити основні тематичні напрями соціальної реклами, спрямованої на захист безпритульних тварин та формування гуманного ставлення до них; 2) визначити психосемантичні особливості сприймання соціальної реклами про захист та допомогу безпритульним тваринам.
Для досягнення дослідницьких цілей використано якісні та психосемантичні методи. Виокремлено провідну тематику соціальної реклами: 1) ролики, які привертають увагу до проблеми захисту тварин; 2) ролики, які привертають увагу до притулків для тварин; 3) ролики, які припускають наявність у тварин уявлення про світ людей; 4) ролики, які демонструють користь домашніх тварин; 5) ролики, які розповідають про зраду господарями своїх домашніх тварин.
Визначено критерії оцінки соціальної реклами про захист безпритульних тварин, які було покладено в основу розроблення семантичного диференціала: 1) привертає до себе увагу; 2) викликає цікавість; 3) викликає сильні емоційні враження; 4) розрахована на таку людину як я; 5) має зрозумілу ідею; 6) інформує про фізичний стан безпритульних тварин; 7) спонукає замислитися над проблемами безпритульних тварин; 8) викликає бажання надавати матеріальну допомогу чи безпосередню допомогу притулкам; 9) викликає бажання надавати допомогу і захист безпритульним тваринам; 10) викликає бажання забрати безпритульну тварину додому.
Виявлено відмінності у сприйманні соціальної реклами різної тематичної спрямованості.
Встановлено, що найвищі оцінки досліджуваних за переважною більшістю критеріїв отримала соціальна реклама, в якій ідеться про зраду господарями домашніх тварин.
Така реклама насамперед привертає увагу та викликає зацікавленість, породжує сильні емоційні враження, є зрозумілою та досить релевантною, спонукає замислитися над проблемами безпритульних тварин.
Соціальна реклама, у якій припускається наявність у тварин уявлень про світ людей та розповідається про бачення ними власної ситуації в ньому, є найбільш зрозумілою і досить релевантною для досліджуваних; вона привертає увагу та викликає зацікавленість, залишає після перегляду сильні емоційні враження, спонукає замислитися над проблемами безпритульних тварин.
Соціальна реклама про притулки для тварин, як найбільш зрозуміла, спонукає замислитися над проблемами безпритульних тварин та викликає бажання надавати їм допомогу, захищати їх.
Соціальна реклама, яка привертає увагу до проблем безпритульних тварин загалом та закликає до їх захисту, є однією з найбільш зрозумілих; вона інформує про фізичний стан безпритульних тварин та спонукає замислитися над їхніми проблемами.
Соціальна реклама, в якій розповідається про користь домашніх тварин, теж досить релевантна і зрозуміла, однак вона найменше спонукає до роздумів над проблемами безпритульних тварин і не викликає особливого бажання надавати їм допомогу та захист.
Медіапрактики і здоров'я дітей: Сучасні виклики діагностики
Authors: Umerenkova Nataliia , Diatel Nadiia 
Published: December 2020

Представлено основні виклики в діагностиці (розробленні діагностичних матеріалів) медіапрактик дітей шкільного віку в умовах пандемії.
За основний метод дослідження взято аналіз вітчизняних та англомовних публікацій. За результатами аналізу виокремлено дві групи сучасних викликів діагностики – організаційні та змістові.
До організаційних належать: потреба в маркерах та попередженнях, формулювання питань відповідно до специфіки цільової аудиторії, важливість поваги до часу та зусиль респондентів, розвантаження опитувальника для полегшення його сприйняття, компенсація емоційної втоми шляхом створення відчуття ваги індивідуального внеску, контроль індуктивного впливу змісту питань, урахування особливостей використання стандартизованих методик (або окремих шкал) та формування вибірки.
Змістові виклики у контексті розроблення діагностичного інструментарію передбачають урахування: особливостей медіапрактик дітей загалом (їх частота, тривалість, характер, канали комунікації та медіанебезпеки); змін, які відбулися в бюджеті часу щодо тривалості та змісту екранних практик в умовах вимушеного переходу до формату дистанційної освіти; зв’язку екранних практик із соматичними показниками, режимом сну, психоемоційним станом дитини та якістю соціальної комунікації, що набуває особливої ваги в умовах пандемії.
Запропоновано отриманий підхід до діагностики медіапрактик, який ставить у центр уваги здоров’я дитини та збалансованість медіапрактик: він має враховувати розподіл часу протягом доби за зовнішніми (компенсація екранних практик позаекранними) і внутрішніми (розподіл та врахування у бюджеті екранного часу, разом із навчанням, потреб в онлайн-спілкуванні та інших практиках рекреаційного характеру) параметрами, згідно з віковими особливостями дитини.
Зроблено висновок, що врахування всіх окреслених діагностичних вимог робить можливим своєчасне реагування на найскладніші виклики нашого часу.
Результати такої діагностики дають змогу отримати більш диференційовані результати. Пропонований підхід створює підґрунтя для розроблення цільових рекомендацій та програм для освітян, батьків та системи освіти в цілому.
Зініційовано дискусію про особливості дослідження впливу екранних практик на стан здоров’я підлітків; пропорційність навчальної і рекреаційної діяльності при зростанні тривалості екранного часу в умовах карантину і дистанційної освіти; необхідність диференціації дослідницьких категорій медіапрактик; урахування цифрової нерівності учнів.
Трирівнева структура громадянської ідентичності особистості
Authors: Petrovska Inha 
Published: December 2020

Метою статті є теоретичне обґрунтування трирівневої структури громадянської ідентичності особистості.
Теоретико-методологічною основою дослідження стали положення і принципи теорії соціальної ідентичності та соціальної самокатегоризації (Г. Теджфел, Дж. Тернер), концепції організаційної ідентичності (С. Альберт, Б. Ешворт, Дж. Даттон) та рольові теорії (Е. Берн, Е. Гоффман).
Запропоновано розглядати громадянську ідентичність як різновид організаційної ідентичності, що функціонує на трьох рівнях: інституціональному («громадянин – держава»), спільнотному («громадянин – спільнота громадян») та індивідуальному («громадянин – Я»).
Обґрунтовано, що інституціональний рівень громадянської ідентичності передбачає включеність особистості в організаційне середовище держави: когнітивну (розуміння нормативного поля держави і реальної практики організаційної взаємодії в ньому), ціннісну (соціальна перцепція аксіологічного поля держави, термінальних цінностей державності загалом і конкретної держави зокрема), емоційну (переживання, пов’язані з відносинами з державою як організацією) та поведінкову (реалізація громадянської поведінки).
Громадянська ідентичність на спільнотному рівні передбачає афіліацію зі співгромадянами (фактичне прийняття їх як інгрупи, виробленого ними громадянського менталітету; схоже розуміння всіх подій та процесів організаційного середовища держави, що полегшує та інтенсифікує комунікацію між співгромадянами незалежно від їхньої етнічної належності).
Спільний досвід переживання типових проблем (від побутових до державно-політичних) сам по собі ще не гарантує згуртованості, взаємопідтримки чи позитивної оцінки співгромадян, але закладає основи громадянської солідарності завдяки спільній цінності та значущості цього досвіду.
Індивідуальний рівень громадянської ідентичності передбачає самоідентифікацію з роллю громадянина (у контексті ігрових та сценарних взаємодій з державними інституціями та співгромадянами).
Особистість може різною мірою ідентифікуватися зі своєю роллю громадянина, добре або погано «знати свою роль», але в кожному разі роль громадянина стає частиною її рольового репертуару.
Програвання ролі громадянина може зумовлювати як відкриті конструктивні стосунки з державою, так і (частіше) стосунки сурогатні, що виявляється в різноманітних психологічних іграх-маніпуляціях та деструктивних сценаріях.
Кожен зі згаданих рівнів громадянської ідентичності може бути розвинутим різною мірою.
Домінування одного з рівнів свідчить про певну типовість виявів громадянськості, отож перспективу подальших досліджень вбачаємо в розробленні типології громадянської ідентичності особистості та конструюванні відповідного дослідницького інструментарію.