bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Kierunki działań i motywacje wolontariuszy – przegląd dotychczasowych badań i wyniki badań własnych
Authors: Słania Katarzyna 
Published: January 2020

Cel badań. Celem badań było rozpoznanie poziomu zaangażowania społecznego studentów pedagogiki, obszarów ich działalności oraz czynników motywujących ich do podejmowania tych aktywności.
Metodologia. Badania zostały przeprowadzone wśród 80 studentów Wydziału Pedagogiki i Psychologii Uniwersytetu Śląskiego. W celu realizacji badań zastosowano metodę sondażu diagnostycznego z wykorzystaniem techniki ankiety. Narzędziem badawczym był kwestionariusz ankiety.
Wyniki. Z przeprowadzonych badań wynika, że nieco ponad 27% studentów podejmuje działania prospołeczne. Respondenci najczęściej deklarują swoją aktywność w organizacjach na rzecz dzieci, osób chorych i niepełnosprawnych, a motywację dla większości stanowi chęć pomagania innym oraz możliwość zdobycia ciekawych doświadczeń.
Wnioski. Na podstawie badań można stwierdzić, że aktywność studentów jest stosunkowo niewielka, jednakże wśród respondentów podejmujących działania na rzecz innych, obszary ich działalności są zbieżne z kierunkiem studiów (pedagogika). Zadowalający jest fakt, że ich aktywność wynika z chęci pomagania innym, chęci zdobycia doświadczenia, a nie z chęci wyróżnienia się na tle innych. Warto zatem promować wśród studentów wszelkie możliwości o charakterze wolontariackim, aby w przyszłości ich aktywność powiększyła się.
Programu Projektor- wolontariat studencki przestrzenią do realizacji autorskich projektów edukacyjnych
Authors: Trzmielewska Kinga 
Published: January 2020

Teza. Wolontariat to bezpłatna, bezinteresowna i świadoma praca na rzecz innych. Obecnie istnieją jego różne formy i rodzaje, a każda osoba dobrowolnie może zaangażować się w określone działania.
Omówione koncepcje. Jedną z form wolontariatu, w którą mogą włączyć się młodzi dorośli jest Program Projektor- wolontariat studencki. Jego celem jest dotarcie do dzieci i młodzieży z małych miast i wsi z aktywnością oraz wiedzą studentów. Oferta adresowana jest do placówek oświatowych, takich jak szkoły podstawowe, gimnazja, szkoły średnie, a także świetlice, ośrodki kultury, OSP oraz stowarzyszenia. Studenci mogą realizować autorskie scenariusze w ramach projektów startowych, specjalistycznych, systematycznych, feryjnych, wakacyjnych oraz akcji specjalnych. Ich tematyka zależy od wiedzy, umiejętności i zainteresowań wolontariuszy. Mogą to być zajęcia artystyczne, psychologiczno- pedagogiczne, humanistyczne, matematyczne, przyrodnicze, historyczne, sportowe, turystyczne itp.
Wyniki i wnioski. Realizując projekty edukacyjne w miejscowościach do 20 tysięcy mieszkańców, wolontariusze wzbogacają ofertę szkół, ale i rozwijają własne zdolności pedagogiczne, organizacyjne i zarządcze. Dodatkowo przekazuje się pozytywne wzorce, zachęca się do własnego rozwoju, kształtuje się postawy społeczne, rozwija pasje i umożliwia realizację pomysłów.
Oryginalność/wartość poznawcza podejścia. Studenci dzięki zaangażowaniu się w Program Projektor- wolontariat studencki zyskują doświadczenie pedagogiczne, umiejętności zarządzania projektem, czasem, zespołem, a także możliwość rozwoju w programie, poprzez różne kursy i szkolenia.
Wpływ środowiska wirtualnego na procesy uwagi- efekt rozgrzania i drenażu poznawczego
Authors: Rozczyn Magdalena 
Published: January 2020

Cel badania. Celem badania było sprawdzenie hipotezy o istnieniu wpływu środowiska wirtualnego (VR) na zakres funkcjonowania uwagi i wystąpienie efektu rozgrzania poznawczego u osób badanych.
Metody badania. W badaniu wzięło udział 36 osób, w wieku od 20 do 35 lat. Analiza obejmowała porównanie wyników zebranych przed przystąpieniem do gry i po jej zakończeniu w dwóch grupach. Grupa badawcza grała w wirtualnej rzeczywistości, grupa kontrolna na komputerze PC. Badanie w grupie VR przeprowadzono z użyciem Google VR Oculus Rift oraz Touch Motion–Controller. Grupa kontrolna użytkowała komputery prywatne. Obie grupy jako pretest oraz posttest wykonały równoważne wersje testu uwagi i spostrzegawczości TUS.
Wyniki badania. Analiza wyników uzyskanych w teście uwagi i spostrzegawczości (TUS) wykazała, że środowisko wirtualne zadziałało poznawczo wyczerpująco na osoby badane, a szybkość pracy percepcyjnej oraz zawodność uwagi pogorszyły się istotnie statystycznie. Analiza wyników wśród graczy komputerowych wykazała, że szybkość pracy percepcyjnej poprawiła się istotnie statystycznie po zakończeniu gry, zatem środowisko komputerowe zadziałało mobilizująco na system poznawczy graczy i wystąpiło u nich zjawisko rozgrzania poznawczego.
Wnioski. Badanie jest krokiem w kierunku zrozumienia, jaki wpływ ma wirtualna rzeczywistość na funkcjonowanie uwagi. Okazuje się, że granie w środowisku wirtualnym działa poznawczo wyczerpująco i powoduje czasowy spadek wydolności poznawczej.
WPŁYW RODZAJU WZMOCNIENIA WYWOŁANEGO PRZEZ GRĘ KOMPUTEROWĄ NA REAKCJE AFEKTYWNE GRACZA
Authors: Zielińska Aleksandra , Kazuła Aleksandra , Włochowicz Martyna , Stankiewicz Aleksandra 
Published: January 2020

Cel badań. Celem badania było określenie, jaki wpływ mają wzmocnienia wywołane przez grę komputerową na reakcje afektywne gracza.
Metodologia. Zbadano 25 osób – 11 mężczyzn i 14 kobiet. Wykorzystano grę Mario Power Tennis w dwóch wariantach trudności – łatwym i zaawansowanym - które miały dostarczać odpowiednio wzmocnień pozytywnych i negatywnych. Wszyscy badani grali na obu stopniach trudności. Po każdej rozgrywce wypełniali Kwestionariusz Stanów Afektywnych sprawdzający poziom odczuwanej frustracji, ekscytacji, znudzenia oraz spokoju. Proszono również o deklarację chęci dokończenia przerwanej rozgrywki oraz powrotu do gry w przyszłości.
Wyniki badań. Stwierdzono występowanie dodatniego związku między odczuwaną frustracją a ilością doświadczanych negatywnych wzmocnień podczas gry. Nie wykazano natomiast istnienia zależności między doświadczaniem pozytywnych wzmocnień a chęcią kontynuacji i powrotu do gry. Badani mężczyźni posiadają średnio wyższe doświadczenie w grach elektronicznych niż kobiety; odczuwali też podczas gry średnio niższe znudzenie. Im bardziej doświadczony był gracz, tym oceniał rozgrywkę w warunkach trudnych jako bardziej wymagającą, wyżej oceniał swoją chęć dokończenia jej oraz chęć powrotu do takiej wersji gry w przyszłości. Wzrostowi ocen chęci dokończenia gry towarzyszyły wyższe oceny poziomu trudności rozgrywki oraz odczuwanej ekscytacji.
Wnioski. Obecna w grach komputerowych agresja nie jest jedynym czynnikiem, którym powinno się wyjaśniać związek gier z zachowaniami agresywnymi. Rozgrywka wzmacniająca negatywnie może prowadzić do stanu frustracji, który z kolei stanowi predyktor zachowań agresywnych. Aby gra wywoływała chęć dłuższej rozgrywki, musi stanowić pewne wyzwanie i w ten sposób wywoływać pozytywne emocje (pozytywnie wzmacniać). Mogą to być więc istotne czynniki w wyjaśnianiu afektywnych reakcji prowadzących u graczy do skłonności do uzależnień.
Kunstkamera Jana Švankmajera, czyli wszystkie rzeczy wszystko znaczą
Authors: Brzezińska Anna Maria 
Published: January 2020

Teza. Kunstkamera Jana Švankmajera to projekt o skomplikowanym układzie znaczeń, którego nie można jednoznacznie przyporządkować do jednej kategorii w kontekście teorii Krzysztofa Pomiana o semioforach.
Omówione koncepcje. Artykuł opisuje artystyczny projekt kunstkamery czeskiego surrealisty Jana Švankmajera w kontekście teorii semioforów Krzysztofa Pomiana oraz porównuje ją do jej tradycyjnych i historycznych odpowiedników odwołując się do koncepcji mikro- i makrokosmosu, teatru świata, hermetyzmu i alchemii.
Wyniki i wnioski. Kunstkamerę Jana Švankmajera powinno analizować się w kontekście nie tylko społecznym, ale przede wszystkim indywidualnym i subiektywnym.
Oryginalność/wartość poznawcza podejścia. Krzysztof Pomian opisywał różne przykłady tradycyjnych kunstkamer, tymczasem istnieje kilka współczesnych przykładów tego typu kolekcji, wcześniej nieopisanych w publikacjach w języku polskim.
Badania dzieci. Trudności oraz wskazówki pomagające je przezwyciężyć
Authors: Zalewska-Królak Aleksandra 
Published: January 2020

Teza. Podejście nowej socjologii dzieciństwa (James, Prout, 1997) zwróciło oczy badaczy na dzieci jako kompetentnych aktorów społecznych, których wiedza (Mayall, 2008) na temat otaczającej je rzeczywistości może służyć celom naukowym, tj. poszukiwaniu prawdy poprzez możliwie jak najpełniejszy opis świata. Takie podejście odnosi się także do Konwencji o Prawach Dziecka, a w szczególności do artykułu 12, który postuluje umożliwienie dziecku formułowania własnych poglądów i opinii oraz bycia wysłuchanym w sposób swobodny, w odniesieniu do spraw, które go dotyczą, z uwzględnieniem jego wieku i dojrzałości (Brzozowska-Brywczyńska, 2014). Badania dzieci mogą poszerzyć perspektywę badanej rzeczywistości, ale jednocześnie obarczone są licznymi trudnościami, które, jeśli proces badawczy zostanie dobrze zaplanowany, a badacz będzie pamiętał o etyce, można zniwelować.
Omówione koncepcje. Artykuł ukazuje perspektywę nowej socjologii, która jest zorientowana na dziecko jako podmiot badania i wynikające z tego podejścia trudności. Podejmując decyzję o charakterze działań badawczych, na samym początku należy zwrócić uwagę na problem semantyczny, innymi słowy ustalić, czy zajmujemy się badaniem dzieciństwa, badaniem dzieci czy badaniem z udziałem dzieci. Odnosząc się do tego wyboru, należy przygotować proces badawczy, nie zapominając o etyce i odpowiednio dobranej metodologii.
Wyniki i wnioski. Trzeba być przygotowanym na trudności, na które można się natknąć przeprowadzając badania z uczestnictwem dzieci, i postępować zgodnie z prawem i zasadami etycznymi oraz wskazówkami metodologicznymi, aby je zminimalizować. Problemy są częstym powodem rezygnowania z włączania dzieci do badań, dlatego opracowanie propozycji ich rozwiązań jest istotne i potrzebne.
Wartość poznawcza. Wskazówki pozwalające pokonać najczęstsze trudności badań zakładających uczestnictwo dzieci.
Tetraplegia sikeres multidiszciplináris kezelése mellkassebészeti műtéttel. Unicentrikus mediastinalis Castleman-betegség esete
Authors: Németh Tibor , Pécsy Balázs , Géczi Tibor , Sas Katalin , Szpisjak László , Rieth Anna , Kiss Valéria , Szőnyegi Ferenc , Tiszlavicz László , Zombori Tamás , Lázár György , Furák József 
Published: December 2019

Absztrakt:
A Castleman-betegség egy ritka, lymphoproliferativ betegség, melynek pontos oka
ismeretlen. Diagnosztikájának alapja az adekvát szövettani vizsgálat. Míg az
unilocularis formánál a betegség a leggyakrabban a mellkast érinti, és az épben
történő sebészi eltávolítás a tünetek megszűnését eredményezheti, addig a
multilocularis formánál egyéb kezelési formák egészíthetik ki vagy válthatják
fel a műtéti eltávolítást. Munkánkban egy Castleman-betegség miatt
multidiszciplináris kezelésen átesett beteg esetét mutatjuk be. Az 56 éves férfi
betegnél kivizsgálása előtt 18 héttel, egy felső légúti infekciót követően
beszédnehezítettség, nyelészavar, felső és alsó végtagi progresszív paresis
jelentkezett. Plazmaferézisre a beteg panaszai átmenetileg megszűntek ugyan, de
a sebészi mintavételek a mellkas-CT-n látott mediastinalis lymphadenomegalia
eredetét nem tudták igazolni. Így az 5 cm-es subcarinalis nyirokcsomó
eltávolítása vagy mintavételezése miatt került a beteg osztályunkra. Átvételkor
mind a négy végtagon jelentős atrófia, hipotónia, tetraplegia volt látható, és
testszerte areflexia igazolódott. Osztályunkon posterolateralis thoracotomiából
eltávolítottuk az 5,5 × 3,5 cm-es subcarinalis nyirokcsomó-konglomerátumot. A
szövettani vizsgálat Castleman-betegséget jelzett. 3 nappal a műtét után a
végtagok mozgása megindult, a 9. napon már járókerettel járóképessé vált, ezt
követően neurológiai rehabilitációs osztályra került. Ekkor a felső végtagokban
közel megtartott, míg az alsó végtagokban 4/5-ös izomerőt észleltek. Ezt
követően a beteg metilprednizolon-, B1-vitamin-, kalcium-citrát- és
famotidinkezelésben részesült; 2 héttel átvétele után otthonába bocsátották,
ekkor már járókeret nélkül biztonságosan közlekedett. Tünetei 3 hónappal a műtét
után csaknem teljes mértékben megszűntek. A Castleman-betegség diagnosztikája és
kezelése multidiszciplináris feladat. Ha a páciens műtéti teherbíró képessége
engedi, akkor az unilocularis Castleman-betegség terápiás eszköztárában a
sebészeti eltávolításnak kiemelt szerepe kell, hogy legyen. OrvHetil. 2020;
161(1): 33–38.
ВИКОРИСТАННЯ ДЕКСТРАНУ В ЛАМЕЛЯРНИХ КОСМЕТИЧНИХ ЕМУЛЬСІЯХ
Authors: Колесніченко Світлана Леонтіївна , Безусов Анатолій Тимофійович 
Published: December 2019

Анотація. Метою статті було обгрунтування розробки рецептури та технології приготування ламелярного емульсійного косметичного крему по догляду за шкірою тіла та обличчя. В якості біологічно активного компоненту, який включено як активний агент до складу крему, було використано окислений декстран. Спосіб одержання окисленого декстрана включає отримання мікробного декстрана на сахарозних субстратах з використанням бактерій Leuconostoc mesеnteroides в концентраціях 5…10% з молекулярною масою 40…75 кДа та послідуючою обробкою пероксидом водню до концентрацій в розчині 5…7% при температурі (92…97)оС протягом 1 години. Декстран виділяли з ферментованої суміші етанолом, висушували. Аналізували вихід декстрана та його молекулярну масу віскозиметричним методом. Кількість альдегідних груп в окисленому декстрані визначали по реакції 2,3,5 трифеніл тетразолієм хлоридом з утворенням червоного барвника формазану.
На базі наноструктурованої лецитинової композиції, яка включає лецитин сої, воду мінеральну і рослинні олії (оливкову та рижію посівного), при додаванні окремими фазами розчину окисленого декстрану та суміші масла кокоса і какао було розроблено рецептуру та технологію приготування ламелярного косметичного крему Anti-age направленості.
Експериментальним шляхом за допомогою поляризаційної мікроскопії було виявлено, яку максимальну кількість декстрану можливо додати в рецептуру з врахуванням збереження ламелярної (рідкокристалічної) структури емульсійного крему. Наведено мікрофотографії у поляризаційному світлі наноструктурованої основи та одержаного крему, що підтверджують наявність ламелярної структури. Визначено органолептичні та фізико-хімічні показники, мікробіологічну безпечність розробленого ламелярного косметичного крему з окисленим декстраном за догляду за шкірою тіла та обличчя.
ДОСЛІДЖЕННЯ ДИНАМІЧНИХ ХАРАКТЕРИСТИК ТЕПЛОВОГО КОНТУРУ КОГЕНЕРАЦІЙНОЇ ЕНЕРГЕТИЧНОЇ УСТАНОВКИ ПРИ ЗМІНІ ЇЇ ЕЛЕКТРИЧНОГО НАВАНТАЖЕННЯ
Authors: Оборський Геннадій Олександрович , Бундюк Анатолій Миколайович 
Published: December 2019

Дослідження динамічних характеристик теплового контуру когенераційної енергетичної установки при зміні її електричного навантаження. Когенераційна енергетична установка (КЕУ) включає два технологічних контури: контур генерації електричної енергії і контур генерації теплової енергії. Залежно від зовнішнього споживача електричного навантаження КЕУ може переходити на режими експлуатації з частковими навантаженнями. Перехід когенераційної установки на режими часткових електричних навантажень призводить до зміни технологічних параметрів і динамічних характеристик установки. Метою роботи є проведення моделювання та аналізу динамічних властивостей теплового контуру КЕУ при зміні електричного навантаження в діапазоні 100% - 50% і визначення динамічних характеристик теплового контуру для кожного з навантажень. Для опису динамічних властивостей газо-водяного поверхневого теплоутилізатора, водо-водяного підігрівача опалення і гарячого водопостачання, що входять в тепловий контур КЕУ, отримано математичну модель, що складається з дев’яти диференційних рівнянь першого порядку. Динаміка теплообмінних апаратів описуються диференційними рівняннями для гріючого середовища, для середовища, що нагрівається і для металу стінки трубок теплообмінника. Аналіз динамічних характеристик елементів теплового контуру показав їх суттєву зміну при зниженні електричного навантаження когенераційної енергетичної установки до 50%. Зі зниженням електричного навантаження по всіх каналах спостерігається зростання значень постійних часу і часу запізнювання і зниження значень коефіцієнтів передачі. Це свідчить про зростання інерційності в контурі і зниження збурюючих впливів на вихідні параметри. Чим нижче електричне навантаження, тим менш ефективним буде регулюючий вплив на регульований параметр.
ВИКОРИСТАННЯ КОМПЛЕКСУ ТВАРИННИХ ТА РОСЛИННИХ БІЛКІВ В ТЕХНОЛОГІЇ ЦІЛЬНОМ'ЯЗОВИХ ВИРОБІВ З ЯЛОВИЧИНИ
Authors: Поварова Наталя Миколаївна , Мельник Людмила Анатоліївна , Гуляєва Аліна Юріївна 
Published: December 2019

Анотація. В сучасних умовах при посиленні конкуренції перед переробними підприємствами стоїть завдання постійного вдосконалення застосовуваних технологій з метою мінімізації витрат при збереженні якості. З кожним роком в харчовій промисловості все ширше знаходять застосування такі напрямки, як нано- і біотехнології, адитивні технології, моделювання процесів і обладнання, що дозволяють отримати результати в стислі терміни при мінімальних витратах. Аналіз літературних джерел свідчить, що при будь-якому рівні економічного розвитку м'ясної галузі цільном'язові вироби із яловичини користуються найвищим споживчим попитом. Зниження їхньої собівартості при гарантованому збереженні стандартної якості є найважливішою умовою розширення асортименту і збільшення обсягів випуску. У статті представлені результати щодо удосконалення традиційної технології цільном'язових виробів із яловичини використовуючи білкову добавку. Аналіз комплексних досліджень підтверджує, що застосування білкової добавки на основі рослинних і тваринних білків при виготовленні всіх видів м'ясних продуктів, в тому числі делікатесних, варених виробів та ін., це сприяє розширенню асортименту запропонованих добавок, покращенню їх функціональних властивостей і підвищенню рівня безпечності. Такі добавки дозволяють зробити рівноцінну заміну дорогоцінної сировини, якої не вистачає, збільшити вихід та знизити собівартість продукту. Обґрунтовано склад посолочної суміші для ін'єкції в яловичину перед масажуванням. Проведено порівняльні гістологічні дослідження структури м'яса та сенсорні дослідження. Визначено показники якості дослідної та контрольної продукції. Досліджено харчову та біологічну цінність готового продукту, показані мікроструктурні зміни та кількість колонієутворюючих одиниць до і після теплової обробки. Підтверджена економічна доцільність виробництва цільном'язових виробів із додаванням білкової добавки, за рахунок підвищення ефективності використання додаткових джерел тваринного і рослинного білку , зниження собівартості і підвищення конкурентоспроможності продукції.
ДОСЛІДЖЕННЯ ДИНАМІКИ ТА ТРЕНДІВ ВИРОБНИЦТВА І ЯКОСТІ ЗЕРНА ПШЕНИЦІ В УКРАЇНІ НА ПОЧАТКУ ТРЕТЬОГО ТИСЯЧОЛІТТЯ
Authors: Станкевич Георгій Миколайович , Борта Алла Василівна , Пенаки Анна Андріївна 
Published: December 2019

Анотація. Для України пшениця є важливою зерновою культурою, що покриває велику частину продовольчого забезпечення, підвищує економіку країни шляхом експорту зерна, а також використовується на кормові та технічні потреби. У статті наведено результати аналітичних досліджень динаміки та трендів змін посівних площ, врожайності, валового збору, показників якості зерна пшениці в Україні у період 2000–2019 рр. та чинників, що них впливають. Предметами досліджень були статистичні дані з посівних площ, внесення добрив, урожайності, валового збору та якості зерна пшениці, зібрані зі статистичних бюлетенів та збірників Держстату України, літературних даних, а також власних даних із зернозаготівельних підприємств півдня Одеської та Миколаївської областей.
Результати проведених аналітичних досліджень показали, що у період 2000–2019 рр. щорічні площі посіву пшениці коливалися при загальній тенденції до збільшення площ посіву. Однак, уже з 2008 р., коли була засіяна найбільша площа під пшеницю (7116,3 тис. га), подальший тренд став негативним, тобто площа під пшеницю поступово зменшувалась і в 2019 р. склала 6683,5 га. За досліджений період відбувались хвилеподібні зростання врожайності з 1,98 до 4,36 т/га та валового збору пшениці з 10,2 до 28,2 тис. т. Однак, поряд з цими тенденціями, відмічено погіршення якості зерна пшениці за деякими показниками.
Так, у 2004–2019 рр. середня натура пшениці по країні була від 770 до 808 г/л, що задовольняє вимогам більшості експортних контрактів, які коливаються у межах 750…770 г/л на партію. За даними підприємств півдня України у 2019 році спостерігалося надходження окремих партій пшениці з натурою 670 г/л. Пшениця цього періоду вирізнялась високим показником числа падіння, яке було в межах 292…380 с (за виключенням 2004 та 2015 рр. з найменшими значеннями, відповідно 226 та 286 с). Зростання числа падіння пов’язане, у першу чергу, з кліматичними умовами та сушінням свіжозібраного врожаю. Вміст білка з певними коливаннями суттєво не змінювався та був у межах 11,3…13,0 %. За даними підприємств нині все частіше зустрічаються партії пшениці 4 класу зі значенням білка 9,2…10,0 %, у них найчастіше збільшений вміст пошкоджених клопом-черепашкою зерен — до 5…6 %. Класоутворюючий показник «вміст клейковини» змінювався у межах 21,6…26,9 %. Порівняння співвідношення «клейковина – білок» показало, що його значення, коливаючись у окремі роки, знаходилось у межах 1,8…2,1, що свідчить про нестабільність виходу клейковини по відношенню до вмісту білка.
Треба відмітити, що щорічно виділяються певні «проблематичні зони» стосовно зміни якості зерна пшениці за окремими показниками. Таким показником у 2019 р. є низька натура пшениці, за якою зерно доводиться переводити до 4-го класу. Актуальним та маловивченим питанням залишається формування партій пшениці на експорт з використанням некондиційного за деякими показниками зерна.
ФУНКЦІОНАЛЬНИЙ НАПІЙ НА ОСНОВІ АПЕЛЬСИНОВОГО ПЮРЕ ТА ІМУНОТРОПНИХ КОМПОНЕНТІВ БАКТЕРІАЛЬНОГО ПОХОДЖЕННЯ
Authors: Капустян Антоніна Іванівна , Черно Наталія Кирилівна , Науменко Кристина Ігорівна 
Published: December 2019

Анотація. Функціональні напої – це сегмент, який широко представлено у світі, але, на жаль, його доля надзвичайно мала серед українських операторів ринку. Доцільним є розроблення вітчизняних функціональних напоїв із вмістом імунотропних інгредієнтів, що здатні взаємодіяти з імунокомпетентними рецепторами організму людини та підвищувати її імунний статус. У роботі розглянуто можливість використання у якості фізіологічно функціональних імунотропних інгредієнтів муропептидів, які мають здатність стимулювати імунітет і формувати захист від мікробних інфекцій. У якості об’єкту для отримання муропептидів використовували біомасу Lactobacillus acidophilus K 3111, для дезінтеграції клітин з метою отримання низькомолекулярних складових пептидогліканів їхнії клітинних стінок використовували автоліз та ферментоліз. Автоліз проводили із залученням температурної обробки на різних стадіях культивування біомаси, ферментоліз – із використанням протеаз різного походження. Встановлено, що максимальний вміст муропептидів має місце за наступних режимів: автоліз після 8-ї години інкубації біомаси при її експозиції протягом 15 хв при 90°С; ферментоліз папаїном при співвідношенні фермент:субстрат 1:100 та тривалості процесу 180 хв. За даних умов дезінтеграції у реакційному середовищі накопичуються амінокислоти у кількості 11,25 мг/см3, муропептиди – 1,40 мг/см3, низькомолекулярні пептиди – 4,45 мг/см3. Запропоновано схему послідовності операції та режимів отримання функціонального харчового інгредієнту на основі продуктів дезінтеграції пептидогліканів клітинної стінки Lactobacillus acidophilus K 3111. Розроблено та проаналізовано рецептури апельсинових напоїв, надано органолептичну оцінку та визначено їхні фізико-хімічні показники, а саме, розчинні сухі речовини, титровану кислотність, масову частку м’якоті, цукру, рН, мінеральні домішки та оксиметилфурфурол. За результатами органолептичних, фізико-хімічними досліджень, беручи до уваги вміст функціонального інгредієнту, який повинен корелювати з його ефективною дозою, обрано найбільш прийнятну рецептуру апельсинового напою, який відповідає вимогам стандарту ДСТУ 4069:2016 та ДСТУ 7159:2010.