La experiencia sensible del paisaje sonoro frente a la catástrofe natural: el caso del tsunami del 27f en Caleta Tumbes, Talcahuano, Chile
Authors: Balbontín Gallo Sofía 
Published: May 2020

La presente investigación es un proyecto de dos años de duración, financiado por la Dirección de Investigación de la Universidad de Las Américas, Chile, que busca establecer la relación entre paisaje sonoro y memoria de una comunidad en base a los sonidos de una zona que ha sufrido una catástrofe natural. A partir de la reconstitución de las fuentes sonoras del momento de la catástrofe, es posible reconstruir la memoria acústica de la comunidad afectada. La investigación aborda los estudios de la catástrofe desde una variable acústica que permite acercarse al evento desde la experiencia sensible. Su foco en la comunidad y la percepción, centra la recopilación de información en la vivencia personal y la memoria para la reconstrucción de un suceso que no guarda registros. El caso de estudio es el terremoto y tsunami del 27 de febrero de 2010, en Caleta Tumbes, Talcahuano, Chile. Se ha utilizado una metodología basada en la percepción sonora con una muestra de personas en cuatro fases: 1) Mapa mental sonoro, 2) Itinerario, 3) Recolección de anécdotas, y 4) Escucha reactiva. El paisaje sonoro de la catástrofe depende de la experiencia sensible y se modifica de acuerdo a la memoria. A partir de la relación de los sonidos ambientales con la comunidad se identifican los cambios que puede ejercer una catástrofe natural en la apreciación acústica de un lugar. Al unir diferentes interpretaciones del evento del 27f aparecen elementos comunes que comienzan a reconstruir un panorama preciso en torno a una temporalidad de los hechos sonoros.
Aquesta recerca és un projecte de dos anys de durada, finançat per la Direcció d'Investigació de la Universitat de les Américas, Xile, que busca establir la relació entre paisatge sonor i memòria d'una comunitat en base als sons d'una zona que ha patit una catàstrofe natural. A partir de la reconstitució de les fonts sonores de el moment de la catàstrofe, és possible reconstruir la memòria acústica de la comunitat afectada. La investigació aborda els estudis de la catàstrofe des d’una variable acústica que permet apropar-se a l’esdeveniment des de l’experiència sensible. El seu focus en la comunitat i la percepció, centra la recopilació d’informació en la vivència personal i la memòria per a la reconstrucció d’un succés que no guarda registres. El cas d’estudi és el terratrèmol i tsunami de el 27 de febrer de 2010, a Caleta Tumbes, Talcahuano, Xile. S’ha utilitzat una metodologia basada en la percepció sonora amb una mostra de persones en quatre fases: 1) Mapa mental sonor, 2) Itinerari, 3) Recol·lecció d’anècdotes, i 4) Escolta reactiva. El paisatge sonor de la catàstrofe depèn de l’experiència sensible i es modifica d’acord amb la memòria. A partir de la relació dels sons ambientals amb la comunitat s'identifiquen els canvis que pot exercir una catàstrofe natural en l'apreciació acústica d'un lloc. A l'unir diferents interpretacions de l'esdeveniment de l'27F apareixen elements comuns que comencen a reconstruir un panorama precís al voltant d'una temporalitat dels fets sonors.
This research is a two-year project, funded by the Research Department of Universidad de Las Americas, Chile, which seeks to establish the relationship between soundscape and memory of a community based on the sounds of an area that has suffered a natural disaster. From the reconstitution of the sound sources of the moment of the catastrophe, it is possible to reconstruct the acoustic memory of the affected community. The research deals with catastrophe studies from an acoustic variable that allows the event to be approached from the sensitive experience. Its focus on community and perception, centers the collection of information on personal experience and memory for the reconstruction of an event that does not keep records. The case study is the earthquake and tsunami of February 27, 2010 in Caleta Tumbes, Talcahuano, Chile. A methodology based on sound perception has been used, with a sample of people in four phases: 1) Sound mental map, 2) Itinerary, 3) Collection of stories, and 4) Reactive listening. The soundscape of the catastrophe depends on the sensitive experience of its community and is modified according to memory. From the relationship of environmental sounds with the community, the changes that a natural catastrophe can make in the acoustic appreciation of a place are identified. By joining different interpretations of the 27f event, common elements appear that begin to reconstruct a precise panorama around a temporality of the sound facts.