bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
СЕЗОННА ЗАЛЕЖНІСТЬ ПРОДУКТИВНОСТІ СВИНОМАТОК ДАНСЬКОГО ПОХОДЖЕННЯ ВІД КОНСТРУКТИВНИХ ОСОБЛИВОСТЕЙ СИСТЕМ ВЕНТИЛЯЦІЇ ПРИМІЩЕНЬ У ПЕРІОД ОПОРОСУ ТА ЛАКТАЦІЇ
Authors: Mykhalko O. , Povod M. 
Published: June 2020

В роботі порівнювалась річна динаміка відтворювальних якостей свиноматок данського походження при утриманні їх в приміщеннях промислового комплексу за різних систем створення мікроклімату в умовах степу України. Не встановлено закономірностей за загальною кількістю народжених поросят, багатоплідністю, великоплідністтю, масою гнізда поросят при народжені та кількістю поросят при відлученні у свиноматок, які утримувались під час підсисного періоду у станках з класичною вентиляцією та вентиляцією типу «Екзатоп». Водночас за останньої встановлено суттєве перевищення на 0,46 – 0,51 кг, або 6,83 – 8,37% маси одного поросяти та на 5,87 – 7,73 кг або 6,26- 8,37% маси гнізда при відлучені. Також комплексний оціночний індекс виявився вищим у тварин, які утримувались в цьому приміщені. Встановлено, що пора року суттєво вплинула на показники відтворення у свиноматок, які утримувались в приміщеннях за обох систем вентиляції. Кращими вони виявились у зимово-весняний період року, гіршими – в літньо-осінній. Найвищим багатопліддям відрізнялись тварини, опороси яких припадали на зимову та лінію пори року за обох систем вентиляції 15,14 – 14,78 голови, а найнижчими вони виявились восени 13,97 – 14,52 (р<0,001). Краща збереженість поросят встановлена навесні 95,20 – 94,47%, а гірша влітку – 88,30 – 91,06% (р<0,05). В перехідні пори року вона мала проміжне значення. Кількість поросят при відлучені також виявилась найвищою у весняну пору року 13,91 – 13,86 голів, тоді як восени вона склала 12,93 – 13,14 голів (р<0,01). Маса одного поросяти при відлучені була найвищою взимку 6,88 – 7,35 кг, а найнижчою влітку 6,07 – 6,53 кг (р<0,001). Маса гнізда поросят при відлучені виявилась найвищою взимку 94,39 – 101,00, а найнижчою восени – 79,38 – 87,11 (р<0,001). За комплексом відтворювальних ознак, розрахованих як оціночний індекс, кращі показники були у свиноматок взимку 49,25 – 50,03, а найгірші восени – 46,41 – 46,90. Шляхом дисперсійного аналізу встановлено, що на відтворювальні ознаки свиноматок мали вплив як пора року так і система вентилювання приміщення. Більшою силою впливу відрізнялась пора року, яка вірогідно вплинула на масу одного поросяти на 21,25% та масу гнізда при відлучені – 19,65%, збереженість поросят до відлучення на – 11,74% та багатоплідність – 7,55%. Водночас система вентилювання приміщень мала нижчу силу впливу на ці показники – на масу одного поросяти на 10,55% та масу гнізда при відлучені – 5,69%, збереженість поросят до відлучення на – 4,09%, а на багатоплідність вона не мала суттєвого впливу. Взаємодія цих двох факторів практично не впливала на зміну досліджуваних показників.
ГОСПОДАРСЬКИ КОРИСНІ ОЗНАКИ КОРІВ БУРОЇ КАРПАТСЬКОЇ ПОРОДИ ВЕЛИКОЇ РОГАТОЇ ХУДОБИ (ЕВОЛЮЦІЙНИЙ КОНТЕКСТ)
Authors: Pochukalin A. Ye. , Pryima S. V. , Rizun O. V. 
Published: June 2020

Проведено моніторинг маточного поголів’я бурої карпатської худоби за продуктивними якостями у племінних господарствах Закарпатської та Івано-Франківської областей у кількості за роками. Наведено розподіл корів за оцінкою типу, отеленнями і молочною продуктивністю та живою масою корів за останню закінчену лактацію популяції бурої карпатської худоби та її селекційного ядра. Найчисельнішою популяція бурої карпатської породи великої рогатої худоби була у 2005 році і становила більше 1,5 тис. голів. Надалі, з кожним наступним роком до 2011 року поголів’я зменшувалось на 81,5%. За роками частка чистопородних і корів ІV класу коливалась від 82% у 2009 році до 100% у 2011 році. Розподіл корів за отеленнями щодо загальної популяції засвідчив однакову частку корів І – IV,V отелень. Від 8% у 2011 році до 15% у 2005, 2009 роках займають корови з VІ отеленнями і вище. Первістки селекційного ядра займали невелику частку, яка протягом 2006-2008 років коливалась від 4 до 12%. Середній вік корів у отеленнях має найменше значення у 2005 та 2009 роках – 3,4 і максимальне у 2007 році – 3,7 отелень. Корови селекційного ядра мали середній вік від 2,9 до 4,3 отелень. Надій та жива маса корів за досліджувані періоди мала низький рівень. Загалом, спостерігається коливання рівня надою за роками і лактаціями. Оптимальні значення за надоєм корів отримані у 2011 році, де за І лактацію отримано більше 2,5 т, за ІІ і ІІІ відповідно 3 та 3,5 т. Вміст жиру у молоці корів також варіюється від 3,67% до 3,98%. Молочна продуктивність та жива маса корів бурої карпатської худоби селекційного ядра мала сталі і вирівняні значення. У більшості випадків вони переважали середні значення популяції. За результатами оцінки типу 70% корів отримали 75 … 89 балів («добре»-«дуже добре»). У первісток ця частка не перевищувала 72%. Максимальна оцінка корів «відмінно» була відмічена у 2006 та 2011 роках. За морфофункціональними властивостями вимені первісток спостерігається позитивна динаміка збільшення частки корів з ваноподібною формою. Проведений моніторинг маточного поголів’я бурої карпатської худоби за основними показниками продуктивності засвідчив середній рівень реалізації, який за надоєм не перевищував 3385 кг, за вмістом жиру 3,94% та живою масою 455 кг.
ХАРАКТЕРИСТИКА КОРІВ УКРАЇНСЬКИХ ЧОРНО-РЯБОЇ ТА ЧЕРВОНО-РЯБОЇ МОЛОЧНИХ ПОРІД ЗА ПРОМІРАМИ ТА ІНДЕКСАМИ БУДОВИ ТІЛА
Authors: Khmelnychyi L.M. , Vechorka V.V. 
Published: June 2020

В аспекті досліджень корів українських червоно-рябої та чорно-рябої молочних порід за типом проведена оцінка тварин за промірами та індексами будови тіла у віковій динаміці задля характеристики розвитку тварин за екстер’єром на даному етапі їхнього удосконалення. Експерименти проводилися у стадах племінних заводів з розведення української чорно-рябої молочної породи АФ «Маяк» Золотоніського району Черкаської області та ТОВ «Владана» Сумського району Сумської області, господарствах з розведення української червоно-рябої молочної породи ПЗ АФ «Маяк» Черкаської області та ТОВ «Млинівський комплекс» Роменського району Сумської області. Середній рівень висоти у холці корів-первісток українських червоно-рябої (132,6 і 134,5) та чорно-рябої (133,3 і 136,2 см) молочних порід та крижах (142,4 і 142,3 та 143,3 і 144,5 см) свідчать найперше про задовільні умови вирощування ремонтного молодняку з дещо вищими показниками на користь тварин української чорно-рябої молочної породи. Про кращий розвиток тулуба корів-первісток української чорно-рябої молочної породи свідчать показники промірів глибини та обхвату грудей, за якими вони з достовірною різницею, відповідно на 0,6 і 1,8 (Р<0,001) та 1,6 (Р<0,001) і 2,7 см (Р<0,01), перевищили ровесниць української червоно-рябої. Отримані нами середні рівні широтних промірів статей (ширина у маклаках, кульшових зчленуваннях та сідничних горбах) добре характеризують розвиток тазової частини корів-первісток підконтрольних порід і є важливими показниками екстер’єру корів. Достовірна різниця різного ступеня на користь корів української чорно-рябої молочної породи виявлена за шириною у маклаках – 0,1 і 0,5 см (Р<0,001), кульшах – 0,4 і 0,7 см (Р<0,05) та у сідничних горбах – 1,0 і 1,2 см (Р<0,001). Отримані за результатами досліджень середні показники промірів обхвату п’ястка засвідчили, що тварини на даному етапі селекції відрізняються міцним щільним типом конституції з кращим вираженням молочного типу корів української чорно-рябої молочної породи, у яких різниця на 0,4-0,7 см достовірна у порівнянні з ровесницями української червоно-рябої (Р<0,001). Загальний розвиток грудної клітини у корів-первісток племінного заводу «Маяк» достатньо добрий, про що свідчать середні показники грудного індексу. Проте достовірна різниця на користь корів української чорно-рябої молочної породи 2,3% за тазогрудним індексом, 3,4% за грудним, 1,5% глибокогрудості та 1,2% широкогрудості свідчить про кращий розвиток у тварин цієї породи грудей у глибину у порівнянні з ровесницями української червоно-рябої молочної. Загалом, оцінка екстер’єру корів українських молочних порід за промірами та індексами будови тіла у розрізі лактацій вказує на позитивну динаміку формування екстер’єру тварин у напрямку молочного типу. Тварини характеризуються високорослістю, крупністю, добре розвинутою грудною клітиною, широким тазом.
РЕАЛІЗАЦІЯ ПРОДУКТИВНОГО ПОТЕНЦІАЛУ МОЛОЧНОЇ ПРОДУКТИВНОСТІ ПЕРВІСТОК НА ПРОМИСЛОВОМУ КОМПЛЕКСІ
Authors: Kapshuk N.O. 
Published: June 2020

В статті відображено результати досліджень на предмет прояву генетичного потенціалу молочного продуктивності голштинських первісток, народжених від матерів у першу, другу, третю та четверту лактації в умовах з повним дотриманням правил гуманного поводження та ветеринарно-санітарних норм на тваринницькому комплексі Приватного акціонерного товариства “Арго-Союз” Синельниківського району Дніпропетровської області. Продуктивні якості піддослідних тварин характеризували за показниками живої маси (кг), тривалості лактації (днів), показниками удою за весь лактаційний період, та за 305 днів лактації (кг) фізичного та 4-% молока. Так, тривалість лактаційного періоду тварин усіх піддослідних груп довша за значення референційованої лактації (305 діб). Найтриваліший продуктивний період був у тварин, народжених від первісток – 573 доби. Функціональна активність організму піддослідних тварин, чотирьох дослідних груп визначалася за показниками найвищого добового удою за повну лактацію (кг), показник кількості фізичного та в перерахунку на 4 %-не молоко отриманого на одну добу за лактацію та за 305 днів лактації ( кг), а також кількість молока отриманого на 1 кг живої маси в перерахунку на 4 %-не молоко за повну та за 305 діб лактації (кг). Так, найвищим добовим удоєм (45 кг) характеризуються дочки-первістки, народжені від матерів четвертої лактації, що на 5 кг молока більше, ніж показник добового удою тварин інших піддослідних груп. Характеризуючи якісний склад молока корів-дочок голштинської породи у першу лактацію, отриманих від корів різного віку необхідно відмітити, що він повністю відповідав породним особливостям, так масова частка жиру та білку була на високому рівні коливалась в межах 3,80-3,84 % та 3,17-3,21 % відповідно. Показник продукції молочного жиру та білку в них становив 427,89-581,57 кг та 358,39-484,31 кг відповідно. Встановлено, що за показниками удою повної лактації та у перерахунку на 305 днів, тривалості продуктивного періоду, функціональної активності організму та якісними характеристиками молочної продукції більш продуктивними і стабільними виявились первістки, народжені від матері четвертої лактації. Натомість, первістки, отримані від корів другої лактації показали найнижче значення вищеперерахованих показників.
HUBUNGAN KEAKRABAN ORANGTUA DAN BULLYING DENGAN DEPRESI PADA REMAJA KOTA BUKITTINGGI
Authors: Kasome Rahmi Sari 
Published: June 2020

<p><em>Penelitian ini bertujuan untuk mengetahui hubungan antara keakraban orangtua dan bullying dengan kejadian depresi pada remaja di kota bukittinggi. Sampel penelitian adalah siswa SMA di kota Bukittinggi yang berjumlah sebanyak 248 orang. Penelitian dilakukan pada enam SMA di kota Bukittinggi. Pengumpulan data menggunakan kuesioner. Variable bebas dalam penelitian ini adalah keakraban orangtua, bullying. Dan variable terikat adalah depresi. Analisis data meliputi univariat, bivariate menggunakan chi-square. Untuk mengetahui kekuatan antara hubungan variable bebas dan variable terikat menggunakan Odd ratio. Hasil analisis bivariate menunjukan terdapat hubungan bermakna antara variable keakraban orangtua dan depresi dengan nilai p=0,000 dan OR 10,308. Terdapat hubungan yang bermakna antara variable bullying dengan depresi dengan nilai p=0,000 dan OR3,445. Hal ini berarti bahwa remaja yang tidak akrab dengan orangtuanya memiliki peluang 10 lebih besar mengalami depresi. Begitu juga dengan remaja yang mengalami bullying berpeluang lebih 3 kali lebih besar mengalami depresi. Kejadian depresi pada remaja dikota bukittinggi berkaitan errata dengan factor keakraban orangtua dan bullying. Oleh sebab itu diharapkan kepada remaja agar dapar menjalin komunikasi yang baik dengan orangtua dan sekolah dapat berperan aktif agar siswa dapat terhindar dari bullying dan dampak buruknya.</em></p>
EFEKTIVITAS BANK SENTRAL DALAM MENJAGA KESTABILAN NILAI TUKAR
Authors: Kevin Kevin , Situngkir Eva Sentiani , Diana Eka Solid , Tenrigangka Raihan , Syaputri Ayu Rosa , Hartanti Dini , Kurniadi Achmad 
Published: June 2020

Jurnal ini mengidentifikasi efektivitas bank sentral dalam menjaga kestabilan nilai tukar. Adapun variabel yang diambil untuk diteliti adalah suku bunga dalam negeri, suku bunga luar negeri, pertumbuhan ekonomi dan inflasi. Dengan menggunakan metode analisis regresi linear berganda, jurnal ini menemukan bahwa suku bunga dalam negeri dan suku bunga luar negeri berpengaruh signifikan terhadap nilai tukar. Ketika suku bunga dalam negeri naik sebesar satu persen maka nilai tukar akan meningkat sebesar enam persen yang artinya rupiah akan melemah terhadap dollar. Namun, peneliti juga menemukan bahwa suku bunga luar negeri berpengaruh negatif terhadap nilai tukar. Sedangkan pertumbuhan ekonomi dan inflasi tidak berpengaruh terhadap nilai tukar.
PENINGKATAN KOMPETENSI PEDAGOGIK MERANCANG PROGRAM PENGAYAAN GURU SDN 4 JIKEN MELALUI SUPERVISI AKADEMIK TEKNIK PENILAIAN DIRI SENDIRI SEMESTER II TAHUN PELAJARAN 2018/2019
Authors: Pujiati Pujiati 
Published: June 2020

AbstractThe purpose of this research is to analyze the increasing of the teachers’ pedagogical competencies in designing the enrichment program through academic supervision with self assessment on the second semester of the 2018/2019 year academic. This research is a School Action Research (SAR). The location of this research is Elementary School of 4 Jiken, Sub district of Jiken, Regency of Blora. The time of this research is early the first Semester of the 2018/2019 year academic. The subjects of this research are six class teachers (CT) and three subject teachers (ST). Technique of collecting data of this research is non test technique. The instruments of collecting data of this research are the sheets of self assessment, the sheets of observation and documentation. Technique of analyzing data of this research is comparative description. The procedure of this research is using Cycle Model. This research is going on two cycles. The results of this research are 1) pedagogical competencies in designing the enrichment program are increasing lack of competent category (D) become competent category (B) dan pedagogical competencies in designing the enrichment program including in competent category are increasing from 0% on the Early Condition become 22,23% on the First Cycle and 88,88% on the Second Cycle.Keywords: Pedagogical Competencies, The Enrichment Program, Academic Supervision, Self AssessmentAbstrakTujuan penelitian ini adalah menganalisis peningkatan kompetensi pedagogik merancang program pengayaan Guru SDN 4 Jiken melalui supervisi akademik teknik penilaian diri sendiri Semester II Tahun Pelajaran 2018/2019. Penelitian ini termasuk dalam jenis Penelitian Tindakan Sekolah (PTS). Tempat penelitian di SDN 4 Jiken, Kecamatan Jiken, Kabupaten Blora. Waktu penelitian pada awal Semester II Tahun Pelajaran 2018/2019. Subjek penelitian adalah enam Guru Kelas (GK) dan tiga Guru Pelajaran (GP). Teknik pengumpulan data penelitian ini dengan teknik nontes. Alat pengumpulan data penelitian ini dengan lembar penilaian diri sendiri, lembar pengamatan dan dokumentasi. Teknik analisis data penelitian ini adalah deskriptif komparatif. Prosedur penelitian ini menggunakan Model Siklus. Penelitian selama dua siklus. Hasil penelitian ini adalah 1) kompetensi pedagogik merancang program pengayaan meningkat dari kategori kurang berkompeten (D) menjadi kategori berkompeten (B) dan 2) kompetensi pedagogik merancang program pengayaan yang termasuk kategori berkompeten (B) meningkat dari 0% pada Kondisi Awal menjadi 22,23% pada Siklus I dan 88,88% pada Siklus II. Kata Kunci: Kompetensi Pedagogik, Program Pengayaan, Supervisi Akademik, Penilaian Diri Sendiri.
Constructing a Mainland State in Literature: Perceptions of Venice and Its <i>Terraferma</i> in Marin Sanudo’s Geographical Descriptions
Authors: Toffolo Sandra 
Published: June 2020

This article focuses on how, in a time of important political changes, narratives concerning Venice and its mainland state could be constructed and transformed. As case study, three geographical descriptions by the Venetian patrician Marin Sanudo (1466–1536) are analyzed: Itinerarium Marini Sanuti Leonardi filij patricij Veneti cum syndicis Terre Firme, De origine, situ et magistratibus urbis Venetae, and Descriptione de la patria de Friul. Several interwoven themes are treated: the ways Sanudo justified Venice’s rule over a large territory on the Italian mainland, his perception of the links between capital and mainland territory, and his view on the strength of these links. I show that the way Sanudo constructed an image of the Venetian state had its own internal dynamics. As shown in the chronological development present in Sanudo’s works, his representation of the Venetian state is partly a reaction to the political circumstances, but not a direct reflection of them.
Cet article se concentre sur la façon dont, dans une période d’importants changements politiques, les récits concernant Venise et son état sur le continent pouvaient être construits et transformés. Trois descriptions géographiques du patricien vénitien Marin Sanudo (1466-1536) sont analysées et servent d’analyse de cas : Itinerarium Marini Sanuti Leonardi filij patricij Veneti cum syndicis Terre Firme, De origine, situ et magistratibus urbis Venetae, et Descriptione de la patria de Friul. Plusieurs thèmes entremêlés sont abordés : la façon dont Sanudo justifie le règne de Venise sur un large territoire de l’Italie continentale, sa perception des liens entre capitale et territoire continental ainsi que son opinion sur la force de ces liens. Je montre que sa construction d’une image de l’état vénitien possède sa propre dynamique interne. Tel que le montre le développement chronologique présent dans les écrits de Sanudo, sa représentation de l’état vénitien est en partie une réaction aux circonstances politiques, mais n’en est pas un reflet direct.
Fils de la louve: Blaise de Monluc et les femmes de Sienne
Authors: Eisenbichler Konrad 
Published: June 2020

In July 1552 the city of Siena rebelled against its Spanish overlords that had either influenced or directed the Republic’s government for several years, threw out the Spanish garrison that controlled the city, and open its doors to a French army sent by King Henri II to protect the city and bring it into the French sphere of influence. The man in charge of this army was the French marshal Blaise de Monluc (1500–1577), who arrived shortly after the anti-Spanish insurrection and remained until the end of the siege when the city, exhausted and depleted, finally surrendered to a mercenary army hired by the duke of Florence, Cosimo I de’ Medici, on behalf of Emperor Charles V von Habsburg. In his memoires of his military campaigns, Blaise de Monluc recalls his Sienese years and especially the valour of the women of Siena who contributed in no small way to the defence of their city. This article outlines the events before and during the siege and Monluc’s comments about the women of Siena. It then analyses these comments in order to gain a better understanding of what, exactly, the women did for their city and who these women were.
En juillet 1552, la ville de Sienne se rebella contre ses suzerains espagnols qui avaient soit influencé ou dirigé le gouvernement de la république pendant plusieurs années ; elle mit en fuite la garnison espagnole qui contrôlait la ville et ouvrit ses portes à une armée française envoyée par le roi Henri II pour la protéger et l’intégrer dans la sphère d’influence française. L’homme chargé de cette armée était le maréchal français Blaise de Monluc (1500–1577), qui arriva peu de temps après l’insurrection anti-espagnole et resta jusqu’à la fin du siège lorsque la ville, épuisée, finit par se rendre à une armée mercenaire embauchée par le duc de Florence, Côsme Ier de Médicis, au nom de l’empereur Charles V de Habsbourg. Dans les mémoires de ses campagnes militaires, Blaise de Monluc se rappelle de ses années à Sienne et surtout du courage des femmes siennoises qui contribuèrent de manière non négligeable à la défense de leur ville. Cet article donne un aperçu des événements avant et pendant le siège ainsi que des commentaires de Monluc sur les femmes de Sienne. Ensuite, il analyse ces commentaires afin d’acquérir une meilleure compréhension de ce que les femmes ont fait pour leur ville et qui elles étaient.
Froben Press Editions (1505–1559) in the Holdings of the Centre for Reformation and Renaissance Studies Library: A Brief Survey
Authors: Sebastiani Valentina , Ricketts (translator) Wendell 
Published: June 2020

Analysis of the material aspects of books has opened new fields for historical enquiry that connect humanist learning, theology, and the press. The collaboration between Erasmus of Rotterdam and the printers Johannes and Hieronymus Froben of Basel between 1514 and 1536 offers itself as a vantage point from which to observe the making of written culture for humanists, allowing investigations into the media strategies and marketing communication tools employed to produce and disseminate humanist books in early modern Europe. This contribution provides a brief survey of Froben’s editions held in the collections of the Centre for Reformation and Renaissance Studies (CRRS) at Victoria University in the University of Toronto. A deep scrutiny of some of the CRRS library’s copies sheds light on the technical and economic aspects of Froben’s printing activity, while supplying significant information on Erasmus’s readership.
L’analyse des aspects matériels des livres a initié de nouvelles avenues de recherche historique mettant en lien la formation humaniste, la théologie et les milieux de l’imprimerie et de la publication. La collaboration entre Érasme de Rotterdam et les imprimeurs Johannes et Hieronymus Froben de Bâle entre 1514 et 1536 constitue un cas idéal à partir duquel observer la fabrication de la culture écrite des humanistes, ouvrant la porte à des études des stratégies médiatiques et de la communication de marketing utilisées pour produire et disséminer les livres humanistes en Europe au début des temps modernes. Cet article effectue un survol des éditions de Froben présentes dans les collections du Centre for Reformation and Renaissance Studies (CRRS) à la Victoria University in the University of Toronto. Un examen minutieux de quelques uns des livres de ces collections met en lumière certains aspects techniques et économiques de l’activité de Froben, et donne également des informations importantes au sujet du lectorat d’Érasme.