Élelmiszer eredetű bakteriális megbetegedések patogenezise, klinikai jellegzetességei, diagnosztikája és kezelése
Authors: Müller Katalin Eszter , Rozgonyi Ferenc 
Published: December 2020

Összefoglaló. Az élelmiszer-eredetű megbetegedések igen gyakoriak,
bár pontos adatok nem állnak rendelkezésre, mivel az enyhe, gyorsan múló
gastrointestinalis tünetekkel a betegek nem fordulnak orvoshoz, vagy nem
történik diagnosztikus vizsgálat. Az amerikai Járványügyi és Betegségmegelőzési
Központ (CDC) adatai szerint az USA-ban évente 6 lakosból 1 esik át élelmiszer
okozta tüneteken. Az ételintoxikációk során a baktérium által termelt toxinok
okozzák a tüneteket, közülük a leggyakoribb a Clostridium
perfringens, a Staphylococcus aureus és a
Bacillus cereus okozta, élelmiszer-eredetű intoxikáció. A
nem megfelelően tárolt vagy hőkezelt élelmiszerekben – beleértve a S.
aureus által szennyezett anyatejet – ezen baktériumok életképesek
maradnak, elszaporodnak, és toxint termelhetnek, illetve toxinjaik megőrzik
megbetegítőképességüket. Az étel elfogyasztása után 3–12 órával hányást,
hasmenést okoznak. A tünetek többnyire 24 órán belül megszűnnek. A
Clostridium botulinum súlyos neurológiai tünetei miatt
emelkedik ki a többi toxikoinfekció sorából. C. botulinum
okozta tünetekre felnőtteknél házi készítésű konzervek és húskészítmények
elfogyasztása után jelentkező gastrointestinalis vagy neurológiai tünetek esetén
kell gondolnunk. A Clostridioides difficile szintén a toxinjai
révén okoz súlyos, életveszélyes megbetegedést, továbbá az esetek 20–30%-ában
számolnunk kell az infekció relapsusával. Növekvő gyakorisága miatt ismernünk
érdemes a laboratóriumi és klinikai diagnosztika részleteit és a legmodernebb
kezelési lehetőségeket, úgymint megfelelő mintavétel, mintatárolás és
-szállítás, tenyésztés, toxinkimutatás, helyes tüneti kezelés,
antibiotikumkombinációk, széklettranszplantáció és monoklonálisantitest-kezelés.
Orv Hetil. 2020; 161(48): 2019–2028.
Summary. Foodborne diseases are quite common, however, accurate data
are not available because patients do not visit doctors with mild, rapidly
resolving symptoms and diagnostic tests are not performed. The Centers of
Disease Control and Prevention (CDC) estimates that, in the USA, 1 in 6 citizens
gets food poisoning yearly. Symptoms of intoxication are due to the toxins
produced by bacteria, mostly by Clostridium perfringens, Staphylococcus
aureus and Bacillus cereus. These bacteria can
survive in not properly stored or heated food, including S.
aureus contaminated breastmilk. They can multiply and produce
toxins causing intoxications. The gastrointestinal symptoms start 3–12 hours
after consumption of the contaminated food and resolve in 24 hours.
Clostridium botulinum causes severe neurological symptoms
that should be suspected after consumption of home-made cans, smoked hams and
sausages. The disease caused by Clostridioides difficile is not
a foodborne one, but C. difficile causes severe infection
via its toxins. Another problem is that C.
difficile infection recurs in 20–30% of cases. Due to the
increasing incidence of foodborne diseases, it is worth to learn the precise
clinical and laboratory diagnostic algorithms including sampling, storage and
transportation of samples, cultivation of bacteria and differential diagnosis of
these diseases, furthermore the most up-to-date symptomatic and causative
treatment options like antibiotic combinations, stool transplantation and
monoclonal antibodies. Orv Hetil. 2020; 161(48): 2019–2028.