bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
Performance of Radiologists in the Evaluation of the Chest Radiography with the Use of a “new software score” in Coronavirus Disease 2019 Pneumonia Suspected Patients
Authors: Bagnera Silvia , Bisanti Francesca , Tibaldi Claudia , Pasquino Massimo , Berrino Giulia , Ferraro Roberta , Patania Sebastiano 
Published: July 2020

Objectives:
The purpose of this study is to assess the performance of radiologists using a new software called “COVID-19 score” when performing chest radiography on patients potentially infected by coronavirus disease 2019 (COVID-19) pneumonia. Chest radiography (or chest X-ray, CXR) and CT are important for the imaging diagnosis of the coronavirus pneumonia (COVID-19). CXR mobile devices are efficient during epidemies, because allow to reduce the risk of contagion and are easy to sanitize.

Material and Methods:
From February–April 2020, 14 radiologists retrospectively evaluated a pool of 312 chest X-ray exams to test a new software function for lung imaging analysis based on radiological features and graded on a three-point scale. This tool automatically generates a cumulative score (0–18). The intra- rater agreement (evaluated with Fleiss’s method) and the average time for the compilation of the banner were calculated.

Results:
Fourteen radiologists evaluated 312 chest radiographs of COVID-19 pneumonia suspected patients (80 males and 38 females) with an average age of 64, 47 years. The inter-rater agreement showed a Fleiss’ kappa value of 0.53 and the intra-group agreement varied from Fleiss’ Kappa value between 0.49 and 0.59, indicating a moderate agreement (considering as “moderate” ranges 0.4–0.6). The years of work experience were irrelevant. The average time for obtaining the result with the automatic software was between 7 s (e.g., zero COVID-19 score) and 21 s (e.g., with COVID-19 score from 6 to 12).

Conclusion:
The use of automatic software for the generation of a CXR “COVID-19 score” has proven to be simple, fast, and replicable. Implementing this tool with scores weighed on the number of lung pathological areas, a useful parameter for clinical monitoring could be available.
Комунікативний складник у відносинах між владою та суспільством
Authors: Podvirna Nataliia 
Published: July 2020

Розвиток нових інформаційних технологій, мобільний зв’язок, Інтернет і соціальні мережі дали можливість світу на зламі ХХ-ХХІ ст. по- новому поглянути на зміст та сенс процесу комунікації між владою й суспільством і політичної участі громадян, їхніх можливостей та механізмів діяльності. В умовах глобальної соціально-культурної й економічної кризи гостро постає проблема взаєморозуміння та комунікацій між людьми, владою й іншими політичними інстанціями, адже комунікація пронизує абсолютно всі пласти суспільного життя. Сьогодні досягнення компромісу між владою та суспільством – важлива умова розвитку Української держави й громадського суспільства. Досягнення такого компромісу необхідне для забезпечення конструктивної комунікації між органами влади та громадянським суспільством.
Поняттєво-категоріальні характеристики міжнародної Інтернет-комунікації як інструментарію зовнішньополітичної діяльності
Authors: Pipchenko Nataliia 
Published: July 2020

Проаналізовано поняттєво-категоріальні характеристики міжнародної інтернет-комунікації як інструменту зовнішньополітичної діяльності. Зазначено, що наукові дослідження у сфері комунікації, характеризуються такими етапами розвитку як здійснення емпіричних спостережень у сфері комунікації, розробка теорії масової комунікації, аналіз ролі масової комунікації в політичних процесах та формулювання теоретичних термінів, розробка методології та методів дослідження у сфері комунікації та розширення можливостей мас-медіа засобами «електронної революції», використання інноваційних комунікативних підходів до взаємодії у межах світового співтовариства. З’ясовано етапи формування підходів до трактування міжнародної інтернет-комунікації у контексті зовнішньої політики. Встановлено, що використання сучасного інструментарію міжнародної інтернет-комунікації привело до зміни усталених уявлень про роль і можливості участі міжнародних акторів у зовнішньополітичному процесі, зокрема щодо дій окремих нетрадиційних акторів міжнародних відносин у межах існуючих правових норм, спрямованих на процеси прийняття зовнішньополітичних рішень. Обґрунтовано наявність асиметричності міжнародної інтернет-комунікації та доведено її диференційований (позитивний/негативний) вплив на систему міжнародних відносин. Подано авторське визначення поняття «міжнародна інтернеткомунікація», яке використовується у сучасній науковій практиці як тотожне поняттям «соціальні медіаплатформи», «соціальні мережі», «нові медіа» та «комп’ютерно-опосередковані комунікації», і вживається для позначення взаємозв’язків, які складаються між міжнародно-політичними або суспільними акторами внаслідок використання сучасних мережевих технологій. Зазначено основні функції міжнародної інтернет-комунікації та зовнішньополітичної діяльності, такі як пояснювальна, прогностична, синтезуюча, методологічна, практична, а також проаналізовано вплив та структуру кожної функції зокрема. Встановлено, неоднозначність впливу соціальних медіаплатформ на зовнішню політику. Зазначено проблеми для міжнародної комунікації, такі як сприяння розвитку екстремістських рухів, недотримання безпеки збереження персональних даних, порушення авторських прав, поширення недостовірної та неправдивої інформації, що може впливати на політичні процеси в державі, зовнішньо-політична пропаганда.
Люстрація в країнах Чорноморського регіону: порівняльний аналіз
Authors: Nikolaienko Nataliia , Stepanenko Olha 
Published: July 2020

Стаття присвячена дослідженню особливостей люстраційних процесів у країнах Чорноморського регіону. Автор аналізує процеси люстрації в таких країнах як: Албанія, Болгарія, Грузія, Румунія, Молдова; характеризує особливості виходу кожної з цих країн із зони впливу Радянського Союзу, прослідковує тенденції люстраційних змін у цих країнах та порівнює ці політичні процеси з тими, які відбуваються зараз в Україні. Детально проаналізовано роботи сучасних та вітчизняних науковців з даної тематики та виявлено, що вперше у науковому дискурсі дається порівняльний аналіз саме люстраційних процесів у країнах колишнього соціального табору та України, тому що лише ці країни зіштовхнулися з проблемою докорінних змін, повалення радянської системи управління та відбудови держави за новою схемою. Крім того, що автор досліджує шляхи досягнення люстрації у країнах Чорноморського регіону, він дає своє бачення процесам люстрації в нашій державі. Характеризує поняття люстрації та наводить різностороннє тлумачення цього поняття. Зокрема автор вказує, що основна хвиля зміни влади припала на 1989 р., коли за лічені місяці в регіоні було знищено кілька прорадянських комуністичних режимів. Орієнтиром на шляху до реформ європейських держав служила система західної демократії та правової держави. Проте на шляху до демократизації кожна з країн колишнього соціалістичного табору мала позбутися старих норм та законів правління, більшість з них вдалися до люстраційних процесів. В ході роботи автор дійшов висновку, що кожна з країн Чорноморського регіону мала свої тенденції у питанні люстрації, але автор підтвердив таку гіпотезу: чим менший вплив на ту чи іншу країну мав Радянський Союз, тим легитимнішим був процес люстрації у цій країні. На відміну від Румунії, Албанії, Болгарії, де люстраційні процеси проходили в 1980-1990 рр., то в Україні питання люстрації підіймалось тільки після «Помаранчевої революції» 2004 р. Поте люстраційні процеси в Україні в 2000-х рр. розглядались як ситуативний інструмент досягнення політичними силами своїх інтересів. Автор доводить, що з 2014 р. в нашій державі розпочався справжній процес люстрації.
Брекзіт і перспективи формування європейської політичної свідомості в Україні
Authors: Pikula Mykola 
Published: July 2020

У статті аналізуються сценарії подальшого розвитку ЄС. зокрема «Йдемо тим же шляхом», який має вирішити великі проблеми, зокрема формування внутрішнього ринку, цифрового єдиного ринку, енергетичного союзу, ринку капіталу і оборонного союзу; «Єдиний ринок – перш за все», що передбачає сприяння інноваціям, співробітництву у сферах безпеки, оборони та міграції; «Хто хоче більше – робить більше», який означає, що не всі держави-члени повинні рухатися в однаковому темпі; «Краще менше та краще» («Європа різних швидкостей»), що концентрує зусилля на імплементації певних політичних сфер, але зменшує рівень взаємодії в питаннях, які не приносять прогресу; «Робимо більше і разом», згідно з яким країни-члени передають більше влади, ресурсів і повноважень в прийнятті рішень певному органу. Тут охарактеризовані також основні сценарії власно Брекзіту – «Жорсткий» Брекзіт, «Жорсткий» Брекзіт без підписання угоди, «Відмова від Брекзіту», «Пізній Брекзіт», «Англійський Брекзіт», «М’який» Брекзіт. У статті аналізуються авторські прогнози щодо формування європейської політичної свідомості. Аналізуючи європейську політичну свідомість, автор виокремлює чотири основні перспективи її розвитку: внутрішньо позитивна (засвоєння нашими громадянами європейської культури, опанування спільної європейської історії, знайомство з системою управління ЄС та побудова Європи в Україні), зовнішньо позитивна (формування європейської політичної свідомості, що ґрунтується на паритеті національної та європейської ідентичності за зовнішнього збереження ментальної ознаки «європеєць»), нейтральна (обумовлена збереженням своєрідного статус-кво, коли Україна залишається у сучасному стані невизначеності, недореформованості економіки, політики і соціокультурної сфери, коли фактично слабко сформована як національна, так і європейська ідентичність) та негативна (передбачає погіршення відносин між Україною та ЄС, замороження діалогу щодо Угоди про асоціацію та євроінтеграційного процесу України в умовах поглиблення кризи ЄС). Тут зазначається, що залежно від сценарію подальшого розвитку ЄС та Брекзіту можливі різні наслідки для розвитку та динаміки європейської політичної свідомості на європейському континенті загалом та України зокрема.
The process of British integration with European Union
Authors: Samoilova Olha 
Published: July 2020

The relations with the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland are of the great importance for the European Union as well as for the United Kingdom, since the latter is dependent on the EU policies to some extent. As British nation has formally started the process of leaving the organization, it is important to investigate the process that led to the current state of affairs. To understand the current problem between sides, the history and process of establishing the relations should be studied. The problems appearing throughout the time still remain unresolved and prove the mutual interdependence and importance of their addressing for both the United Kingdom and the European Union. The article researches the main stages of British integration with the EU and their influence on the international relations within the European community. Since the first failed application to join the EEC in 1961 and later accession in 1973, the UK managed to occupy the leading position in the European Community with a number of beneficial rights. However, within the state the European integration provoked conflicts, i.e. between those who believe that Britain's future lies with Europe and those who believe it does not. In 1980-s the UK politicians stressed that the state paid a lot more into the EC budget than other members due to its relative lack of farms. The situation was worsened by J. Delors’ policy towards a more federal Europe and a single currency. T. Blair’s government was more European in its outlook than its predecessor, as he actively advocated the expansion of the European Union. However, Blair’s desire to get closer with the US dissatisfied Europeans. In 2011 D. Cameron became the first UK prime minister to veto a EU treaty. After winning reelection in May 2015, D. Cameron started the process of renegotiating the UK-EU relationship, putting on the list such issues as changes in migrant welfare payments, financial safeguards and easier ways for Britain to block EU regulations. On 23 June 2016 UK voters, inspired by Cameron, elected to withdraw from the European Union. The consequences of Brexit caused serious challenges the UK has to overcome in the nearest future.
Особливості перемовин щодо членства великобританії в ЄС
Authors: Stalovierova Hanna 
Published: July 2020

Метою статті є визначення характеру і позицій британського уряду, політичних партій Великобританії, країн-учасниць ЄС, британської спільноти та світової громадськості щодо майбутнього членства Великобританії в Євросоюзі. Тут поставлені такі основні завдання: аналіз бачення майбутнього ЄС та місця Великобританії в ньому з боку ЄС, уряду Великобританії, прихильників і противників перебування в ЄС (зокрема громадської думки з цього питання). Автор підкреслює особливе місце Великобританії в ЄС: вона є однією з дев’яти країн-членів ЄС, яка не входить до єврозони; поряд з Ірландією, вона відмовилася вступати до Шенгенської зони; Британія є одним із головних противників введення інституту Європейської прокуратури; їй властива особлива позиція в бюджетній сфері. Розглянуто особливості проведення брюссельського саміту 2016 р. Доведено, що у результаті брюссельського саміту Великобританія отримала особливий статус, який надасть можливість її громадянам остаточно визначитися на референдумі щодо майбутнього членства Великобританії в Євросоюзі. Згідно брюссельської угоди Лондон відмовився від участі в політиці "дедалі тіснішого союзу", яку передбачали наявні угоди щодо ЄС. Згідно з досягнутим компромісом, Лондон не можна "зобов'язувати до подальшої політичної інтеграції". Тож пункти щодо "дедалі тіснішого союзу" у європейських угодах віднині не стосуватимуться Великобританії. Брюссельська угода про особливий статус Великобританії в ЄС, передбачає рівні для Об’єднаного Королівства права з іншими членами ЄС, але менші обов’язки, підписана наперед угода вступить в силу, якщо на референдумі британці висловляться за ЄС. Якщо вони висловляться проти, то й угоди ніякої не буде, тому що Великобританія вийде з Євросоюзу. Але громадяни, віддаючи свої голоси на референдумі, вже будуть знати, що голосують за те, щоб залишитися в ЄС з особливим статусом. Авторка робить висновок,що сецесія Британії для ЄС означатиме втрату свого авторитету, зв’язків у світі і початок процесу розпаду, а вихід Сполученого королівства зі складу ЄС може стати початком кінця цієї наднаціональної організації. Тому для збереження цілісності ЄС потрібно знайти відповіді на комплекс викликів, які постали перед ним.
Значення та перспективи польськоукраїнського співробітництва в галузі нафтової безпеки в контексті імплементації трубопроводу Броди-Аданово
Authors: Wojcieszak Lukasz 
Published: July 2020

У роботі розглядаються проблеми безпеки нафти у відносинах між Польщею та Україною. Ключовою проблемою в цих відносинах є будівництво газопроводу, що зв'язує Броди та Адамово. Ці інвестиції вважаються ключовими для енергетичної стратегії та диверсифікації напрямків постачання нафти, однак його економічний сенс та економічна ефективність є сумнівними. У документі представлені як причини цієї інвестиції, так і потенційні вигоди від її впровадження, а також слабкі сторони проекту та можливі перспективи її проведення. За словами автора, сумнівно, чи достатня кількість нафти буде проходити через запланований трубопровід, щоб зробити ці інвестиції вигідними. Зокрема, проблематично забезпечити надійне та стабільне постачання сировини. Проте останнім часом все більший інтерес викликає експорт нафти через територію України з Азербайджану, що має багаті родовища сировини. З метою підвищення енергетичної безпеки Польщі та України необхідно створити нові шляхи постачання вуглеводнів. Польща та Україна повинні скористатися геополітичними позиціями своїх держав, розглядаючи як економічні, так і політичні детермінанти. Газопровід Броди – Адамово, крім своєї першої і основної функції, підвищив би енергетичну незалежність Європи та Прибалтики від Росії. Україна теж залишилася б у виграші, адже у кризових ситуаціях газопровід можна використовувати у реверсному напрямку, забезпечуючи регіон нафтопродуктами з Балтійського і Північного морів. Газопровід міг би слугувати козирем у відносинах з Росією. У швидко мінливої реальності, яку можна назвати варіантом постачання нафти з Ірану, важливо забезпечити різноманітні інструменти та альтернативи для збільшення гнучкості. Хоча економічна складова використання газопроводу Броди – Адамово породжує сумніви, все ж його доля залишається невирішеною через постійні зміни в енергетичних стосунках сучасного світу. Реалізацію проекту варто теж розглядати з точки зору прагнення Польщі та України до енергетичної незалежності від Росії, яка залишається ключовим регіональним транспортером нафтопродуктів.
Основні православні релігійно-паломницькі центри Італії
Authors: Patiichuk Viktor , Lukashuk Oksana 
Published: July 2020

Досліджено основні православні релігійно-паломницькі центри Італії. Узагальнено поняття релігійно-паломницького центру. Виділено два основних функціональних види релігійно-паломницького туризму, як паломницький туризм та релігійний туризм екскурсійно-пізнавальної спрямованості. Проаналізовано значення релігійно-паломницького туризму для розвитку економіки цієї держави. Зауважено та обґрунтовано факт, що Італія займає лідируючі позиції в Європі та світі за рівнем розвитку туристичної галузі та кількості щорічних туристів. Розглянуто поширення основних міжнародних релігійно-паломницьких центрів на території країни та описано їх головні святині. Встановлено, що важливими релігійнопаломницькими регіонами Італії є Північний та Центрально-Західний. Вивчено територіальні відмінності в розміщенні сакрально-паломницьких центрів Італії. Виділено основні релігійно-паломницькі регіони країни та їх ключові територіально-паломницькі центри. Встановлено, що сучасна економіка Італії європейської держави є однією з найрозвинутіших у країнах ЄС, а також рівень життя італійського населення в цілому є порівняно високим не тільки у Європі, але й світі зокрема, тому послуги на туристичне обслуговування, включаючи паломницьке, в цій країні є досить високими. Зауважено, що релігійно-паломницький туризм в Італії має значні подальші перспективи, через сучасну структуру економіки, що дозволило Італії стати однією із найрозвиненіших держав серед країна ЄС. Розкрито відмінності щодо забезпечення релігійно-паломницьких турів у православ’ї та католицизмі. Зазначено, що основними проблемами, які перешкоджають успішному розвитку сучасного італійського релігійно-православного туризму є роздрібненість і локалізація туристичного бізнесу в регіонах через брак ефективної централізованої координації, невміння розвивати нові туристичні пропозиції, недостатньо розвинута інфраструктура, нестача добре підготовлених туристичних кадрів і гідів-перекладачів, труднощі із залученням міжнародних інвестицій, через недостатньо налагоджену адміністративну систему й надмірну бюрократизацію процесу. Узагальнено головні проблеми та вказано на перспективи розвитку релігійнопаломницького туризму в Італії.
Factors to influence the formation of the US foreign policy during the presidency of Bill Clinton
Authors: Bondaruk Viktoriia 
Published: July 2020

The US foreign policy serves as an example for other countries, as it is one of the most developed countries in the world. For a better understanding of the features of contemporary foreign policy, the preconditions for its formation are determined. The history of the United States of America has been analyzed, which has inevitably influenced the formation of its current foreign policy and geostrategy. The political system of the country is defined as one of the direct factors influencing the formation of foreign policy. It is revealed that the very political preconditions create the legal basis for the existence and development of foreign policy, and therefore their study is very important for a deeper understanding of the vectors, principles and means of implementing the modern foreign policy of any state, namely, the United States. The internal economic situation, structure and development of the country’s economy, as well as problems and challenges on the way to the development of the national economy that are directly relevant for defining the functions, priorities and directions of foreign policy are considered. After all, it is the economy that is one of the most important factors shaping the foreign economic strategy of the state, which is an important factor in the formation of foreign economic relations and politics in general. It is proved that the geopolitical situation is the main factor for the definition of foreign policy vectors of the state. The geographic and geopolitical location of the state, in this case, the United States, defines the directions and vectors of the foreign policy of the state. The article explores all the factors and preconditions for the formation of US foreign policy during the presidency of Bill Clinton and his predecessors.
Southern Africa States’ Foreign Policy: the Case of Namibia and Zimbabwe
Authors: Shimuleni Martha 
Published: July 2020

Foreign policy articulates and gears the process of pursuit of national interests. The research aims at looking into the diverse foreign policies of various states in the Southern region of Africa. It brings out the nature of Namibia and Zimbabwe interaction with other countries in Europe, America, Asia (China in particular) and even other African countries through what is being induced in their respective foreign policy agenda. African countries, belonging to the «global south» are characterized with under development due to long experience of war which renders them dependent on the «core» or «global north» for co-operation and interaction. A country’s foreign policy is peculiar to it, as it represents the interests of a country which is usually distinctive in nature.
It is safe to say that foreign policy can be likened to an organizational set of objectives. Basically, an organizational set of objectives entails the processes of goal attainment. Based on this, foreign policy is an agenda that enlists national interests, and ways to attaining them. It is noteworthy that Zimbabwe and Namibia hold strong ties with their colonial masters. Both countries have strong foreign relations with the country that colonized them far more than with other countries. Zimbabwe has got strong ties with Britain and Namibia has got strong ties with Germany. Over the years, the efficiency of Zimbabwe and Namibia foreign policy has been undermined by conflict.
The study reveals the development in Namibia and Zimbabwe is attributed to their relations with other countries of the world. Mainly, in the areas of finding market for locally made products and in the aspects of attracting foreign investors. A major issue that jets itself into the foreign policy agenda of both of these countries is the issue of security both domestically and internationally. However, the reason is no foreign policy can be successful in area of chaos, unrest and hunger. A potent foreign policy is that which is flexible, versatile and serves the interest of all, the formulation of policies based on these criteria will ensure efficiency and ultimately development.