bluuebunny/crossref_metadata_2025_split huggingface dataset:
От создания классификации лесов как экосистем до формирования украинской школы лесной типологии (к 150-летию со дня рождения А.А. Крюденера)
Authors: Tkach Viktor , Migunova Elena 
Published: April 2020

Понятие леса, как единства насаждения, климата и почвогрунта, т.е. как экосистемы впервые было определено А.А. Крюденером. Ученый разработал классификацию лесов по плодородию почвогрунтов, на которых они произрастают, в координатах их обеспеченности элементами питания и влагой. А.А. Крюденер предложил первую экологическую классификацию лесов Европейской России по принципу районирования ее территории по основным климатическим показателям, с последующим разделением лесов в пределах климатических зон и областей на типы насаждений по особенностям петрографического состава и водного режима почвогрунтов.
Определяющую роль в формировании типов насаждений внутри однородных в климатическом отношении территорий А.А. Крюденер, как и Г.Ф. Морозов, отводил почвенно-грунтовым условиям, подчеркивая при этом, что основополагающим фактором является не собственно почва как таковая, а почва как субстрат, как среда произрастания растений. Ученым, в процессе массового изучения почв разных типов леса, была выявлена тесная связь характера лесной растительности не с генетическими типами почв, а с их плодородием, с их лесорастительным потенциалом. При этом для оценки плодородия почв А.А. Крюденер использовал новый подход – метод фитоиндикации,
то есть критерием качества почв им принята растительность, ее состав и производительность.
Суммарным показателем плодородия среды является количество, соотношение и распределение по сезонам года лимитированных экологических ресурсов – тепла, влаги и пищи. Лесотипологические классификационные модели построены в координатах этих ресурсов – климатическая сетка в координатах тепла и атмосферного увлажнения, эдафическая – в координатах пищи и влаги почвогрунтов. Поэтому они применимы не только для классификации лесов, но и природы в целом.
Охарактеризованы также основные достижения и вопросы сформировавшейся на этих принципах украинской экологической школы лесной типологии. Отмечены имеющиеся проблемы, требующие дальнейшего решения.
Прогноз всихання ялинників в Українських Карпатах за типами лісу
Authors: Shparyk Yuriy 
Published: April 2020

Масове всихання ялинових лісів Українських Карпат в останнє десятиріччя вже у найближчому майбутньому зумовить дефіцит ялинової деревини, яка зараз є майже безальтернативною для різних галузей промисловості. Тому, актуальним є прогнозування площі та запасів ялини як з наукових позицій, так і для підприємств лісового господарства. Одним із найефективніших методів прогнозування є екстраполяція існуючих тенденцій, наприклад, всихання ялини, на перспективу. Закономірності всихання ялинників регіону були ідентифіковані на більш як 20 постійних дослідних об’єктах УкрНДІгірліс у 2010-2019 роках. Аналіз отриманих результатів дав змогу оцінити інтенсивність всихання ялинників за такими складовими: тип лісу, група віку, група повноти та частка ялини у породному складі.
Встановлено, що в умовах вологої чистої сусмеречини середня інтен­сивність всихання (втрати запасу ялинової деревини) середньовікових і середньоповнотних лісів з часткою ялини у породному складі на рівні 6-7 одиниць склала 3, для вологої буково-ялицевої сусмеречини – 1, а для вологої буково-смерекової суяличини – 2% за рік. Виявлені тенденції всихання дали можливість підготувати схему розрахунку площі та запасу ялини на наступні 20 років. Прогнозування до 2040 р. дало такі результати: середні втрати площі ялинників у смерекових типах лісу складуть 28, в букових – 63, в ялицевих – 53%; середні втрати запасу ялинової деревини у смерекових типах лісу складуть 80, в букових – 92, в ялицевих – 80%. Сумарно в державних підприємствах лісового господарства Українських Карпат наслідком всихання стане зменшення площі ялинників з 425,6 до 328,9 тис. га, а запасу ялинової деревини – з 145,6 до 32,1 млн. м3. Представлені розрахунки підтверджують необхідність розробки регіональної програми з відновлення ялинових лісів в Українських Карпатах.
Продукція фітомаси надземної частини робінієвих деревостанів у лісових культурах Північного Степу України
Authors: Lakyda Petro , Sytnyk Svitlana 
Published: April 2020

Поточний об'ємний приріст деревини стовбурів і продукція компонентів фітомаси надземної частини насаджень Robinia pseudoacacia L. визначено для модальних деревостанів, які характеризуються такими таксаційними показниками: A = 3-82 р., D1,3 = 3,9-24,8 см, H = 5,2 -21,5 м, P = 0,1-1,15.
Як вхідні аргументи регресійних рівнянь використано таксаційні показники робінієвих деревостанів. Розраховані регресійні алометричні моделі оцінювання фітомаси деревини і кори стовбурів, фітомаси компонентів крони – деревини і кори гілок, фітомаси листкі, поточного об'ємного приросту за запасом. Коефіцієнти детермінації рівнянь (0,24-0,96) не перевищують їх критичного значення. Найбільш значущою визначено пʼятифакторну модель, яка враховує вік, середній діаметр, середню висоту головної породи, запас і відносну повноту насадження.
Розрахунок продукції деревини стовбурів робінієвих насаджень здійснено через оцінювання поточного приросту за запасом і середньої базисної щільності деревини стовбурів робінії, яка становить 499,8 кг (м3)-1. Наведено нормативи продукції стовбурової деревини у межах значень середнього діаметра деревостану від 4 до 28 см і запасу стовбурової деревини від 20 до 180 м3∙га-1.
Продукція стовбурової деревини зі збільшенням середнього діаметра деревостану зменшується, а зі збільшенням запасу за умови однакового значення діаметра – збільшується. У віковій структурі робінієвих насаджень Північного Степу домінує група перестиглих деревостанів, для яких у діапазоні середніх діаметрів 14-24 см продукція стовбурової деревини становить 1,73-2,69 т∙га-1∙рік-1.
Загальну продукцію фітомаси надземної частини робінієвих деревостанів лісогосподарських підприємств Державного агентства лісових ресурсів України у Дніпропетровській області оцінено в 138,3 тис. т∙рік-1.
Трав’яне вкриття і запаси лучних кормів для утримання Cervus elaphus L.
Authors: Mazepa Vasyl , Kolisnyk Bohdan , Khoetskyi Pavlo 
Published: April 2020

Охарактеризовано видовий склад, проективне вкриття, трапляння, рясність та запаси трав’яного вкриття на землях, які вийшли із сільськогосподарського користування в умовах Західного Полісся України. Для можливого створення вольєри та утримання оленя лісового виділено п’ять біотопів: свіжі суходільні луки, вологі луки, сирі луки, зарості верби з очеретом, сільськогосподарські землі (рілля). Наведено характеристику відносного поїдання виявлених видів трав’яних рослин оленем. У межах колишніх сільськогосподарських земель обліковано 71 вид судинних рослин. Найбільшу кількість видів трав відзначено на пробних площах суходільного та вологого лугу, відповідно, 27 і 25 видів. В умовах суходолу за проективним вкриттям переважають п’ять видів рослин, загальне проективне вкриття яких становить 53%. Домінуючими травами вологих лук є Solidago canadensis L., Juncus conglomeratus L., Calamagrostis epigeios (L.) Roth, Deschampsia caespitosa (L.), Phalaroides arundinacea (L.) Rausch. Загальне проективне вкриття панівних трав становить 71%. У верболозах, де ростуть ламка, козяча та сіра верби, а також зрідка трапляється слива, зареєстровано найменше видове різноманіття трав. Тут переважає Phragmites vulgaris Samp., трапляння якого досягає 80%, а проективне вкриття – 60%.
Рясність трав’яного вкриття у межах лучної ділянки поступово зменшується від 87% у верболозах до 76% в умовах вологого та 65% – суходільного лугу. У приболотній смузі видова насиченість літньо-осінніх трав становить лише 10 видів з домінуванням гідрофільної рослини Phalaroides arundinacea (L.).
В умовах сирого сугруду (болото) та вологого субору (вологі луки) зареєстровано найбільшу масу трав’яних рослин, відповідно 2,5 кг/м2 та 1,3 кг/м2. Найменша маса трав є характерною для свіжого лугу та верболозів із заростями очерету: 0,45 та 1,09 кг/м2. Більшість видів трав’яних рослин, що ростуть у різних досліджуваних лучних біотопах Західного Полісся, поїдають олені і можуть бути використані для забезпечення їхніх кормових потреб у вольєрному розведенні.
Використання паливної деревини у фокусі уваги біоенергетичної політики України
Authors: Soloviy Ihor , Kaflyk Maria , Dubnevych Pavlo 
Published: April 2020

Деревне біопаливо є одним із важливих джерел альтернативної енергії в Україні. Водночас деревна біомаса є одним із найдешевших енергетичних ресурсів. Доведено, що її обсяги у є достатніми для забезпечення енергетичних потреб населення. Проте значний потенційно доступний обсяг деревної біомаси в Україні не використовується для енергетичних потреб, зокрема, залишки деревини на лісосіках. Використання відходів заготівлі та обробки деревини як палива є екологічно та економічно ефективним рішенням. Обгрунтовано доцільність запровадження біоенергетичної політики, що регулюватиме процес вторинного використання деревини. В Україні не прийняті законодавчі норми та положення, які регулюють біоенергетичну сферу, крім «Енергетичної стратегії України до 2035 року». Використання деревної біомаси в енергетичних цілях не регулюється чіткою та прозорою біоенергетичною політикою і набором відповідних інструментів. Раціональне використання потенціалу відходів деревини з позицій економіки замкненого циклу може зробити вагомий внесок у вирішення енергетичної проблеми в Україні. Енергетична стратегія України на період до 2035 р. розглядає деревну біомасу як один із варіантів отримання паливної енергії, але не описує дії та заходи, безпосередньо спрямовані на отримання цього виду енергії. Законодавча база України не розглядає достатньо детально деревну біомасу як самостійний вид палива. Розвиток біоенергетики охоплює питання отримання енергії з лісосічних відходів, відходів деревообробки та неліквідних залишків, а також енергетичних плантацій. Формування біоенергетичної політики та регіональних стратегій сталого розвитку біоенергетики на основі оцінювання потенціалу деревної біомаси є основним завданням біоенергетичного напряму в рамках лісового сектору.
Distribución geográfica y factores de riesgo de tuberculosis multidrogorresistente en el centro de Perú
Authors: Montalvo-Otivo Raúl , Ramírez-Breña María , Bruno-Huamán Astrid , Damián-Mucha Milagros , Vilchez-Bravo Stephany , Quisurco-Cárdenas Merly 
Published: April 2020

Introducción. Se estima que el tratamiento para la tuberculosis multidrogorresistente (TB-MDR) fracasa en el 46% de los pacientes, situación que representa una crisis para la salud pública. En Perú, 6 personas se enferman de tuberculosis (TB) cada hora y de los 27 000 casos notificados de enfermedad activa por año, el 10% corresponde a TB-MDR.Objetivo. Determinar la distribución geográfica de la TB-MDR y los factores de riesgo de esta enfermedad en la región de Junín, ubicada en el centro de Perú. Materiales y métodos. Estudio longitudinal retrospectivo de casos y controles que incluyó 3 602 personas con diagnóstico de tuberculosis confirmado con cultivo positivo para Mycobacterium tuberculosis entre enero y diciembre de 2016. Los casos fueron los pacientes con diagnóstico de TB-MDR y los controles, los demás pacientes.Resultados. Se encontró una mayor prevalencia de casos de TB-MDR en la selva central de Perú, zona con alta incidencia de TB. Al realizar el análisis multivariado, se encontraron los siguientes factores de riesgo de multidrogorresistencia: antecedente de tratamiento de la TB (OR: 1.61, IC95%: 1.14-3.26), fracaso del tratamiento previo (OR: 5.84, IC95%: 4.03-8.21) y contacto intradomiciliario con personas con TB-MDR (OR: 91.57, IC95%: 34.56-289.14).Conclusiones. La distribución geográfica de la TB-MDR es de tipo no heterogéneo con alta incidencia en la selva central. En pacientes con diagnóstico reciente de TB, se debe considerar la posibilidad de TB-MDR si presentan alguno de los factores de riesgo identificados aquí y proceden de alguna zona de alta prevalencia de esta enfermedad.
Endoscopic transsphenoidal approach in the diagnosis and treatment of chiasmosellar germinomas
Authors: Kutin M. A. , Fomichev D. V. , Shkarubo A. N. , Chernov I. V. , Sharipov O. I. , Andreev D. N. , Ismailov D. B. , Mikhaylov N. I. , Kobyakov G. L. , Trunin Yu. Yu. , Astafieva L. I. , Poddubsky A. A. , Kalinin P. L. 
Published: April 2020

Introduction. According to the recommendations of Russian and international professional associations, treatment of germinomas can be initiated without histological verification of the diagnosis, since it can be based on biochemical tumor markers. However, patients with brain germinomas usually have normal levels of these markers; therefore, histological verification is required. Stereotactic biopsy and transcranial biopsy are sometimes associated with a risk of damage to crucial anatomical structures. Currently, both biopsy and total removal of sellar and parasellar tumors can be performed via endoscopic endonasal approach. The study objective is to demonstrate the possibility of using endoscopic transsphenoidal approach for biopsy and total removal of chiasmosellar germinomas. Materials and methods. Thirteen patients with primary chiasmosellar germinomas underwent endoscopic endonasal interventions in N. N. Burdenko National Medical Research Center for Neurosurgery between 2010 and 2017. The “Germinoma-2008” protocol was used in the subsequent treatment of these patients. The male to female ratio was 2.25 : 1; mean age was 21.1 years (6–38 years).Results. The surgery volume varied between biopsy (n = 4) and partial (n = 5) or complete (n = 4) tumor removal. The diagnosis was histologically verified in all patients. None of the patients developed liquorrhea and / or meningitis in the postoperative period, which suggests that the surgery was effective and safe. Conclusion. The endoscopic endonasal approach for histological verification of the diagnosis and removal of chiasmosellar germinomas is safe and effective.
Análise das Variáveis Intervenientes na Tomada de Decisões Éticas dos Profissionais e Estudantes de Ciências Contábeis Brasileiros
Authors: Laidmer Cristina , Feil Alexandre André 
Published: April 2020

O objetivo geral é analisar os fatores que influenciam essa tomada de decisão, com base nos estudos conduzidos no Brasil. O presente estudo se utiliza da abordagem mista ou qualiquantitativa e os procedimentos técnicos adotados o classificam como revisão sistemática com metanálise. A revisão sistemática identificou 28 estudos conduzidos no Brasil sobre o tema, abrangendo 7.580 respondentes de 22 Estados das cinco regiões geográficas do país, no período compreendido entre os anos de 2006 e 2017. Os resultados indicam predomínio de estudos abordando as variáveis individuais, com destaque para o gênero, e entre as variáveis situacionais se destaca, por sua frequência, o Código de Ética Profissional do Contador - CEPC. Quanto à influência das variáveis, na decisão ética, no conjunto dos estudos analisados, as variáveis individuais obtiveram resultados mistos, à exceção da educação ética, a qual apresentou consenso sobre sua influência positiva. A metanálise indicou relação estatisticamente significativa da variável situacional CEPC com a tomada de decisão ética. Destacam-se também os componentes da variável intensidade moral da questão ética como campo em expansão e com resultados consistentes. Palavras-chave: Ética Profissional. Variáveis Intervenientes. Metanálise. AbstractThe general objective is to analyze the factors that influence this decision-making, based on the studies conducted in Brazil. The present study uses the mixed or qualitative and quantitative approach and the adopted technical procedures classify it as a systematic review with meta-analysis. The systematic review identified 28 studies conducted in Brazil on the subject, covering 7,580 respondents from 22 states in the five geographic regions of the country, in the period between 2006 and 2017. The results indicate a predominance of studies addressing the individual variables, for the gender, and among the situational variables, it is stood ut by its frequency the Professional Code of Ethics of the Accountant - CEPC. Regarding the variables influence in the ethical decision, in the set of studies analyzed, the individual variables obtained mixed results, except for ethical education, which presented a consensus about its positive influence. The meta-analysis indicated a statistically significant relationship of the situational variable CEPC with the ethical decision-making. The components of the moral intensity variable of the ethical question as a field in expansion and with consistent results are also noteworthy. Keywords: Professional Ethics. Intermediate Variables. Meta-Analysis.
A Importância do Coaching Pessoal e Profissional como Diferencial Competitivo para o Mercado de Trabalho
Authors: Cristello Eduardo Mathias , Cristello Michele Ventura 
Published: April 2020

O Coaching pessoal e profissional tem sido muito utilizado atualmente em função dos benefícios que promove à vida pessoal e profissional dos indivíduos, possibilitando uma maior adequação ao novo perfil profissional exigido pelo mercado, bem como um diferencial competitivo a este profissional. Assim, este trabalho visa apresentar alguns estudos que evidenciam a importância do Coaching pessoal e profissional como diferencial competitivo para mercado de trabalho. Por meio de uma pesquisa bibliográfica, pode-se observar que o Coaching pessoal e profissional mostrou-se como ferramenta capaz de auxiliar os profissionais em seu desenvolvimento, na realização de metas e projetos, no alcance de resultados, promovendo desta forma melhorias no desempenho profissional, o que contribui significativamente para trazer ao profissional um diferencial competitivo no mercado de trabalho. Palavras-chave: Coaching Pessoal e Profissional. Mercado de Trabalho. Desenvolvimento Pessoal e Profissional. Perfil Profissional Abstract The Coaching staff has been very professional and currently used in relation to the benefits that promotes the personal and professional lives of individuals, allowing greater adjustment to the new job profile required by the market, as well as a competitive differentiator in this work. Thus this paper presents some studies that show the importance of personal and professional Coaching as a competitive market for labor. Through a literature search can be seen that the Coaching staff and showed up as a professional tool to assist practitioners in their development, the achievement of goals and projects, in achieving results, thus promoting improvements in work performance, the which contributes significantly to bring the professional in a competitive labor market. Keywords: Personal and Professional Coaching. Job Market. Personal and Professional Development. Professional Profile.
Composición química y actividad antimicrobiana del aceite esencial de Pelargonium odoratissimum (l) I`hér (geraniaceae)
Authors: Pombo Ospina Luis Miguel , Matulevich Peláez Javier A. , Borrego-Muñoz Paola , Castrillón Cardona William F. , Barajas Villamizar Leidy 
Published: April 2020

La especie Pelargonium odoratissimum (geranio de olor) pertenece a la familia Geraniaceae. Dentro de su composición química, presenta flavonoides tales como quercetina, kaempferol y miricetina; el aceite esencial de sus hojas es rico en metil-eugenol, limoneno y fencona. A partir de hojas y flores de la especie P. odoratissimum se obtuvo el aceite esencial por hidrodestilación (rendimiento 0,3% m/v); la composición química se determinó por cromatografía de gases acoplada a espectrometría de masas (CG-EM), comparando los índices de retención y los espectros de masas con los datos reportados en la literatura. Se determinó la presencia de 4 monoterpenos, 20 sesquiterpenos y algunos compuestos oxigenados entre ellos 7 ésteres y un ácido, los cuales constituyen cerca del 74% de la composición relativa total del aceite. Los monoterpenos identificados representan el 22,60% de la composición del aceite esencial, en los cuales los componentes mayoritarios encontrados fueron geraniol (12,69%) y citronelol (8,99%). La actividad antimicrobiana medida como la Concentración Mínima Inhibitoria (CMI) se realizó por el método de microdilución en placas de 96 pozos utilizando como indicador de viabilidad el MTT (bromuro de 3-[4,5dimetiltiazol-2-il]-2,5-difeniltetrazolio). El aceite esencial mostró actividad frente a todas las cepas microbianas ensayadas. La mayor actividad se encuentra frente a Staphylococcus aureus, Proteus mirabilis, Aspergillus brasiliensis y Candida albicans con una CMI < 3,9 µg/mL. Se encontró una menor actividad inhibitoria, aunque no menos importante, contra Trichophytum rubrum (CMI = 62,5 µg/mL) y Trichophytum mentagrophytes (CMI = 125 µg/mL).
A Study on Potential Leadership Approaches to Address Gender-Based Constraints Effective Preparedness for Disasters in Nepal
Authors: Nepal Uma 
Published: April 2020

Introduction: Nepal is known for its cultural diversity and ethnicity. Despite its unique characteristics, Nepalese society has marked visible social and gender divisions that constrain the overall growth of the nation. Low decision-making power, poor control over assets, long working hours, inadequate membership to community institutions, poor access to credit services, and lack of access to appropriate information are some key indicators. However, it was also worth mentioning that places where there is effective leadership to address the gender-based constraints, the outcomes are more promising in attaining growth, dignity, self-confidence, and respect, answering to some of the common constraints.
Methods: This research relies on literature review, expert interviews, Focus Group Discussions (FGD), simulations, and Key Informant Interviews. The expert interviews were conducted in-person to get detailed information on some of the organization-based interventions.
Results: The study showed that since the 2015 earthquake in Nepal, the workload pressure has increased especially for women. It also increased the exposure to some of the common risks such as gender-based violence, women & child trafficking, abuses, stress, family tension, health care issues, fear, and other challenges. However, leaderships shown by organizations, communities, and individuals have positive impact on reducing gender-based violence. Also, reduction of other constraints such as long walking to fetch water, long working hours, restricted movements, decision making for self-improvement, lack of recognition, and seeking permission to attend social events has been addressed by community level and individual leaderships. The places where such constraints of the women have been addressed, their engagement in disaster preparedness activities are more promising.
Conclusion: The research study concluded that there is potential leadership among women groups, family members, and community-based organizations to ensure the reduction of gender-based constraints, and it is helping women for productive engagement.